1. |
Кріпка Г.В. Використання арбускулярних мікоризних грибів у фіторемедіації грунтів від радіонуклідів: Автореф. дис... канд. біол. наук: 03.00.20 / Г.В. Кріпка ; Ін-т клітин. біології та генет. інженерії, НАН України. — К., 2005. — 21 с.: рис. — укp.Показано вплив арбускулярних мікозних (АМ) грибів на рівень поглинання радіостронцію та радіоцезію рослинами за результатами лабораторних і польових експериментів. Установлено, що ефективність використання АМ грибів визначається видом рослини-господаря, типом грунту та умовами експерименту. Виділено й ідентифіковано арбускулярні мікозні гриби з ризосфери рослин, які були відібрані у різних частинах 30-кілометрової зони відчуження та зони безумовного (обов'язкового) відселення ЧАЕС та характеризувалися за цього великими значеннями коефіцієнтів накопичення радіонуклідів. За допомогою морфометричних і молекулярних методів установлено, що виділені АМ гриби відносяться до виду Glomus geosporum (Nicolson та Gerdermann) та Glomus intraradices (Schench та Smich). На основі цих ізолятів АМ грибів одержано інокулюм з високою інфекційною здатністю та показано можливість його використання для модифікації накопичення радіостронцію та радіоцезію рослинами. З використанням методу реєстрації характеристичного рентгенівського опромінення показано, що локалізація радіоцезію у кореневій системі рослин збігається з локалізацією структур арбускулярних мікозних грибів, що підтверджує пряму участь АМ грибів у транспорті радіонуклідів у рослину. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: П032.27 + П038.1 + Е521.5*87 + Шифр НБУВ: РА339915
Рубрики:
|
2. |
Харкевич О.С. Участь мікроміцетів у процесах синтезу та деструкції хітину: автореф. дис... канд. біол. наук: 03.00.21 / О.С. Харкевич ; Ін-т ботаніки ім. М.Г.Холодного НАН України. — К., 2009. — 23 с. — укp.Досліджено мікобіоту ряду хітинвмісних субстратів за природних, лабораторних і виробничих умов (уражені комахи, хітинові "пастки", панцирвмісні відходи криля на різних етапах переробки, комерційний хітин) та ізольовано 607 штамів 47 видів 22 родів мікроміцетів. Зазначено, що з грунту ізольовано 155 штамів 36 видів 18 родів мікроміцетів. Досліджено всього 1079 штамів 64 види 23 роди відділів Zygomycota, Ascomycota та групи Anamorphic fungi. Визначено загальну закономірність здійснення процесів деструкції хітину, а саме: процесів хітинолізу в грунті, деструкції хітину ентомофільними мікроміцетами за лабораторних умов, грибної колонізації субстратів за виробничих умов. Встановлено, що чим менша в'язкість розчинів хітозану, тим більша грибостійкість його препаратів. Досліджено динаміку вмісту хітину у мікроміцетів р. Fusarium за умов культивування надприродних і синтетичних середовищах. Розроблено та запропоновано метод визначення хітинолітичної активності грунту та модифіковано метод одержання колоїдного хітину. Зазначено, що для випробувань на грибостійкість хітину та хітинвмісних субстратів рекомендовано введення до списку тест-культур грибів відповідних стандартів видів, що ізольовані з даних матеріалів та є їх постійними деструкторами, зокрема, Aspergillus niger, Penicillium digitatum, P. expansum, Rhizopus stolonifer var stolonifer. На підставі комплексу культур мікроміцетів Fusarium sambucinum IMBF-100011 та Penicillium sclerotiorum IMB F@100015 створено та випробувано на тваринах хітинвмісний грибний кормовий препарат, який захищено Патентом України. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Е521.5*871 + Шифр НБУВ: РА367731
Рубрики:
|