![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Віртуальна довідка ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Тематичний інтернет-навігатор ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Наукова електронна бібліотека ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Формат представлення знайдених документів: | повний | стислий |
Пошуковий запит: (<.>A=Шандра О$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 15
Представлено документи з 1 до 15
|
| | | | |
1. |
Шандра О. А. Нейрофармакологічний аналіз взаємодії галанінових та глутаматних рецепторів неостріатума у щурів / О. А. Шандра, Л. С. Годлевський, Р. С. Вастьянов, А. Аль Габр, М. Берні, С. Є. Сохань // Нейрофизиология. - 1999. - 31, № 1. - С. 75-79. - Бібліогр.: 16 назв. - укp.Білатеральне введення каїнової кислоти (КК) в дозах по 100 нг (але не по 20 нг) в стріатум щурів призводило до розвитку поведінкових розладів: збільшувався латентний період ініціації руху, знижувалися показники рухової активності у "відкритому полі", підвищувався м'язовий тонус та виникав птоз. Внутрішньостріатне білатеральне введення галаніну (по 10 або 50 нг) викликало зменшення кількості перетинів меж квадратів та стойок у "відкритому полі", але не впливало на ініціацію рухів та м'язовий тонус і не призводило до виникнення птозу. Сумісне введення в стріатум галаніну (по 10, 20 або 50 нг) та КК (по 20 нг) призводило до дозозалежного виникнення поведінкових розладів, які нагадували розлади при введенні КК в хвостаті ядра в дозах по 100 нг. Поведінкові розлади, зумовлені внутрішньостріатним введенням КК, галаніну, або їх сумісним застосуванням, частково блокувалися налоксоном, кетаміном та атропіном. Зроблено висновок про те, що галанін потенціює специфічні поведінкові ефекти внутрішньостріатно введеної КК і що ця взаємодія досягається за рахунок модуляторного впливу пептиду на рецептори ендогенних опіоїдів, збуджуючих амінокислот або ацетилхоліну. Індекс рубрикатора НБУВ: Е60*739
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж61875 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
2. |
Шандра О. А. Роль нейропептидів у механізмах хронічної епілептизації мозку / О. А. Шандра // Нейрофизиология. - 1999. - 31, № 2. - С. 95-98. - Бібліогр.: 19 назв. - укp.Представлено результати експериментальних досліджень протисудомних ефектів нейропептидів сімейства кіоторфіну (кіоторфіну, неокіоторфіну та d-ser-2-неокіоторфіну) і галаніну на моделі пікротоксиніндукованого кіндлінгу у щурів. Показано виражені протисудомні ефекти внутрішньошлуночкового введення вивчених нейропептидів: подовження латентного періоду перших судорожних реакцій та зниження інтенсивності судорог. Протективна дія даних пептидів в умовах найбільш стійкої до дії антиепілептичних препаратів кіндлінгової моделі, феноменологія якої найближча до клінічних проявів захворювання, дозволяє говорити про доцільність подальшого дослідження протисудомних ефектів таких пептидів. Індекс рубрикатора НБУВ: Р627.709
Шифр НБУВ: Ж61875 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
3. |
Шандра О. А. Нормальна фізіологія : Навч. посіб. / О. А. Шандра, Н. В. Общіна; Одес. держ. мед. ун-т. - О., 2005. - 321 c. - (Б-ка студ.-медика). - Бібліогр.: 38 назв. - укp.Проаналізовано загальні закономірності розвитку збудження в нервовій та м'язовій системах, а також нервової та гуморальної регуляції функцій організму. Описано механізми діяльності серцево-судинної системи та висвітлено її інтегративну роль у забезпеченні пристосування організму до різних умов за допомогою нервово-рефлекторних та нервово-гуморальних механізмів регуляції діяльності зазначеної системи. Визначено зміни структур та функцій у фізіологічних системах організму в процесі життєвого циклу. Проанализированы общие закономерности развития возбуждения в нервной и мышечной системах, а также нервной и гуморальной регуляции функций организма. Освещены механизмы деятельности сердечно-сосудистой системы и её интегративная роль в обеспечении приспособления организма к разным условиям с помощью нервно-рефлекторных и нервно-гуморальных механизмов регуляции деятельности указанной системы. Определены изменения структур и функций в физиологических системах организма в процессах жизненного цикла. Індекс рубрикатора НБУВ: Е70*73я73-2
Рубрики:
Шифр НБУВ: ВА666886 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
4. |
Шандра О. А. Фізіологія серцево-судинної системи : Навч. посіб. для студ. вищ. навч. мед. закл. / О. А. Шандра, Н. В. Общіна, Р. С. Вастьянов, Г. О. Волхова; Одес. держ. мед. ун-т. - О., 2005. - 216 c. - (Б-ка студ.-медика). - Бібліогр.: с. 206-208. - укp.Розглянуто фізіологічні властивості серцевого м'яза, описано динаміку збудження серця. Показано роль серця та судин у гемодинаміці, визначено насосну функцію серця. Охарактеризовано його зовнішні прояви роботи, зовнішні та механічні прояви діяльності. Висвітлено особливості нервово-рефлекторної та гуморальної регуляції діяльності даного органу, регуляції величини кров'яного тиску. Рассмотрены физиологические свойства сердечной мышцы, описана динамика возбуждения сердца. Показана роль сердца и сосудов в гемодинамике, определена насосная функция сердца. Охарактеризованы его внешние проявления работы, внешние и механические проявления деятельности. Освещены особенности нервно-рефлекторной и гуморальной регуляции деятельности данного органа, регуляции величины кровяного давления. Індекс рубрикатора НБУВ: Е70*732 я73
Рубрики:
Шифр НБУВ: ВА674946 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
5. |
Вастьянов Р. С. Застосування відеокомп'ютерної техніки як допоміжного засобу викладання фізіології / Р. С. Вастьянов, А. А. Олійник, С. В. Гатцук, Е. В. Герасимович, Н. В. Община, М. В. Савченко, О. А. Шандра // Фізіол. журн. - 2002. - 48, № 4. - С. 129-130. - укp. Індекс рубрикатора НБУВ: Р
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж26810 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
6. |
Шандра О. А. Модулююча роль фактора некрозу пухлини в хронічному епілептогенезі у щурів / О. А. Шандра, Л. С. Годлевський, Р. С. Вастьянов, А. А. Олійник, Г. О. Волохова, С. Л. Віхрестюк // Фізіол. журн. - 2002. - 48, № 2. - С. 61-62. - укp. Індекс рубрикатора НБУВ: Р627.709.2-29
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж26810 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
7. |
Шандра О. А. Роль системи збуджувальних амінокислот у механізмах епілептогенної дії жіночих статевих гормонів / О. А. Шандра, А. А. Олійник, О. А. Кащенко, В. В. Гнатковський // Фізіол. журн. - 2002. - 48, № 2. - С. 62. - укp. Індекс рубрикатора НБУВ: Е71*725.381.42 + Р627.709.2-52
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж26810 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
8. |
Шандра О. А. Роль лімбічних структур мозку в розвитку хронічної епілептичної активності / О. А. Шандра, О. А. Кащенко, Р. С. Вастьянов // Фізіол. журн. - 2006. - 52, № 2. - С. 67-68. - укp. Індекс рубрикатора НБУВ: Р627.709.2-1
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж26810 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
9. |
Шандра О. О. Вплив дельтарану та мелатоніну на стан імунної системи щурів за умов експериментального контактного дерматиту / О. О. Шандра // Фізіол. журн.. - 2014. - 60, № 1. - С. 78-83. - Бібліогр.: 11 назв. - укp.Досліджено активність гуморального і клітинного ланок імунітету, а також показників функціональної стабільності лейкоцитів у щурів з експериментальним контактним дерматитом (ЕКД) за умов комплексної фармакологічної корекції введенням дельтарану і мелатоніну. Дослідження проведено за умов хронічного експерименту на моделі хроміндукованого ЕКД. Для комплексної фармакологічної корекції показників гуморального і клітинного ланок імунітету, а також стабільності лейкоцитів використано роздільні та сумісні введення дельтарану й мелатоніну. Одержані результати показали, що за умов хроміндукованого ЕКД у щурів мають місце виражені порушення гуморального і клітинного ланок імунітету, а також змінюється функціональна стабільність нейтрофілів і лімфоцитів. Виявлені порушення функціональної активності імунної системи корегували за умов сумісного застосування дельтарану й мелатоніну. При цьому активність лікувального комплексу мала потенціюючий характер. Індекс рубрикатора НБУВ: Р60-29
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж26810 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
10. |
Денисенко О. В. Ефекти введення ізопікамілону та пікамілону в умовах формування пікротоксиніндукованої судомної активності у щурів / О. В. Денисенко, О. А. Шандра, Л. М. Карпов, Л. І. Сьомік // Нейрофизиология. - 2014. - 46, № 3. - С. 311-314. - Бібліогр.: 9 назв. - укp.Розвиток судом у щурів індукували за допомогою повторних уведень пікротоксину - ПТ (внутрішньоочеревинно кожні 30 хв у дозі 0,9 мг/кг під час першої ін'єкції та 0,7 мг/кг - наступних уведень). Ізопікамілон (ІПМ) та пікамілон (ПМ) у дозах 20 або 50 мг/кг ін'єкували тваринам внутрішньоочеревинно за 30 хв до введення ОТ. Епілептиформну активність (ЕФА), що виникала в структурах мозку за умов попереднього системного введення ПМ та ІПМ, можна було поділити на 2 типи - активність з розвитком тільки пік-хвильових розрядів - ПХР (61,3 %) та регулярну кортикальну пікову активність з генерацією окремих нетривалих ПХР (38,7 %). У щурів з ЕФА першого типу частота та тривалість судомних ПХР суттєво знижувалися у разі введення ПМ та ІПМ у дозах 50 мг/кг. У щурів з ЕФА другого типу інтенсивність ПХР зменшувалась і в разі введення препаратів у дозах 20 мг/кг. Застосування ІПМ з метою забезпечити протекторну протисудомну дію виявилось ефективнішим. Індекс рубрикатора НБУВ: Р627.709.2-29 + Р281.704
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж61875 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
11. |
Карасьова Т. Л. Нейротропні властивості нових алкілтіопохідних 1,3,4-бензотриазепінів / Т. Л. Карасьова, С. В. Власюк, В. І. Павловський, О. В. Онуфрієнко, О. А. Шандра // Нейрофизиология. - 2014. - 46, № 4. - С. 429-431. - Бібліогр.: 5 назв. - укp.Досліджено нейротропні властивості 4-х нових похідних 1,3,4-бензотриазепінів. Тестовані сполуки вводили внутрішньоочеревинно в дозах 1,0 або 10 мг/кг. Оцінено зміни рухової та дослідницької активності під впливом цих сполук у тесті "відкрите поле", протисудомні ефекти за умов гострих коразоліндукованих судом, анорексигенні та антидепресивні ефекти, а також гостру та хронічну токсичність даних агентів. Усі досліджувані сполуки виявилися відносно малотоксичними. У дозі 10 мг/кг вони знижували загальну рухову активність, впливали на апетит тварин та не спричиняли депресивних ефектів. Таким чином, одержані дані свідчать про перспективність пошуку нових речовин із вираженими седативними, анорексигенними та орексигенними властивостями серед нових алкілтіопохідних 1,3,4-бензотриазепіну з різними функціональними групами, зв'язаними з гетероциклом. Індекс рубрикатора НБУВ: Р281.70
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж61875 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
12. |
Шандра О. О. Роль порушень імунної та нервової систем в патогенезі алергійного дерматиту та їх фармакологічна корекція : автореф. дис. ... канд. мед. наук : 14.03.04 / О. О. Шандра; Одес. нац. мед. ун-т. - Одеса, 2014. - 19 c. - укp.З'ясовано роль порушень функціонального стану ЦНС та імунологічної реактивності в патогенезі алергійного дерматиту, розроблено та патогенетично обгрунтовано лікування, що засновано на сумісному застосуванні пептиду дельта-сну та мелатоніну. В дослідах на щурах доведено, що за умов хроміндукованого алергійного дерматиту відзначено виражені поведінкові, електроенцефалографічні зміни порушення структури та тривалості фаз циклу спання-неспання. Виявлено також значні порушення гуморальної та клітинної ланок імунітету, зміни функціональної стабільності нейтрофілів і лімфоцитів. Виявлено порушення функціональної активності нервової та імунної систем, що кореговано за умов сумісного застосування пептиду дельта-сну та мелатоніну. За даних умов активність лікувального комплексу мала потенцюючий характер. У хворих на алергійний дерматит виявлено порушення морфометричних, флоуметричних та функціональних показників шкіри, а також порушення імунного статусу, зміни рівня тиреотропного гормону, три- та тетрайодтироніну, дегідроепіандростендіону в сироватці крові на тлі психоемоційних порушень. Виявлено, що порушення ефективно корегувались під впливом розробленого лікування, яке включало сумісне застосування пептиду дельта-сну та мелатоніну. Індекс рубрикатора НБУВ: Р601.3
Рубрики:
Шифр НБУВ: РА410521 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
13. |
Прищепа О. О. Порушення їжодобувної активності у щурів в умовах тривалого пентилентетразолового кіндлінгу / О. О. Прищепа, О. А. Шандра, Р. С. Вастьянов // Нейрофизиология. - 2014. - 46, № 5. - С. 507-510. - Бібліогр.: 12 назв. - укp. Індекс рубрикатора НБУВ: Е60*739.177.541.722-64
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж61875 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
14. |
Вастьянов Р. С. Реорганізація кортикальних моторних зон передньої кінцівки в умовах хронічної епілептиформної активності / Р. С. Вастьянов, О. А. Шандра // Нейрофизиология. - 2014. - 46, № 6. - С. 591-593. - Бібліогр.: 7 назв. - укp. Індекс рубрикатора НБУВ: Е60*739.177.52*043.5
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж61875 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
15. |
Денисенко О. В. Два типи епілептиформної активності, індукованої у щурів повторними введеннями пікротоксину в субконвульсивних дозах / О. В. Денисенко, О. А. Шандра // Нейрофизиология. - 2015. - 47, № 2. - С. 194-198. - Бібліогр.: 14 назв. - укp.Судомну активність у щурів індукували за допомогою пікротоксину, який протягом 4 год уводили внутрішньоочеревинно кожні 30 хв у субконвульсивних дозах (0,9 мг/кг за першої ін'єкції та 0,7 мг/кг - за наступних). Викликану такими впливами епілептиформну активність (ЕфА) можна було розподілити на 2 типи - з розвитком тільки пік-хвильових (П-Х-) комплексів (68,4 %) та регулярну кортикальну пікову активність, до якої додавалася генерація лише окремих нетривалих П-Х-розрядів (31,6 %). У тварин з ЕфА першого типу спостерігався поетапний розвиток клонічних судом різної інтенсивності. У частини щурів цієї групи після останньої (дев'ятої) ін'єкції пікротоксину відзначалися тяжкі клоніко-тонічні судоми. У тварин з ЕфА другого типу П-Х-розряди після останніх ін'єкцій пікротоксину мали меншу тривалість, ніж у щурів без генерації коркових піків, і супроводжувалися клонічними судомами меншої інтенсивності. Індекс рубрикатора НБУВ: Р627.709.2-29
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж61875 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
|
|