![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Віртуальна довідка ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Тематичний інтернет-навігатор ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Наукова електронна бібліотека ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Формат представлення знайдених документів: | повний | стислий |
Пошуковий запит: (<.>TJ=Минерал. журн<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 221
Представлено документи з 1 до 20
|
| |
| | | | |
1. |
Kvasnytsya V. M. Crystallomorphology of minerals of Ukraine (on the edge of millenium): summary, problems, and tasks = Кристаломорфологія мінералів України (на межі тисячоліття): підсумки, проблеми, завдання / V. M. Kvasnytsya, V. I. Pavlyshyn // Минерал. журн. - 2000. - 22, № 5-6. - С. 68-81. - Библиогр.: 20 назв. - англ.Наведено стислий огляд розвитку кристаломорфології в Україні та аналіз стану кристалографічної вивченості мінералів із різних регіонів країни. Наголошено на теоретичному і практичному значенні результатів кристаломорфологічних досліджень. Розглянуто проблеми і завдання мінералогічної кристалографії XXI сторіччя. Індекс рубрикатора НБУВ: Д330.34
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
2. |
Zhovinsky E. Y. Exploration of mineral deposits by mobile forms of chemical elements = Поиск минеральных месторождений по подвижным формам химических элементов / E. Y. Zhovinsky // Минерал. журн. - 2000. - 22, № 5-6. - С. 26-28. - Библиогр.: 4 назв. - англ.Запропоновано геохімічні методи пошуків глибокозалягаючих родовищ з високим антропогенним навантаженням щодо рухливих форм хімічних елементів. Індекс рубрикатора НБУВ: Д443.42
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
3. |
Shcherbak N. P. Geochronological boundaries of the Early Precambrian of the Ukrainian Shield and their correlation with the International scale of geological time of Precambrian = Геохронологические рубежи раннего докембрия Украинского щита и их корреляция с Международной шкалой геологического времени докембрия / N. P. Shcherbak, A. N. Ponomarenko, A. R. Belevtsev // Минерал. журн. - 2000. - 22, № 5-6. - С. 5-10. - Библиогр.: 9 назв. - англ.У докембрії Українського щита (УЩ) з використанням реперного ізотопного датування встановлено сім геохронологічних рубежів, які відповідають нижнім межам стратиграфічних підрозділів. За Міжнародною шкалою геологічного часу в ранньому докембрії УЩ чітко проявлений на рубежі 3000 і 2020 млн років. Індекс рубрикатора НБУВ: Д432.1
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
4. |
Monakhov V. S. Gold-bearing factors of the Middle Dnieper granite-greenstone Area of Ukrainian Shield (for Sursk greenstone structure) = Факторы золотоносности Среднеприднепровской гранит-зеленокаменной области (для Сурской зеленокаменной структуры) / V. S. Monakhov, V. V. Sukach, O. V. Kostenko, M. M. Malykh // Минерал. журн. - 1999. - 21, № 4. - С. 20-31. - Библиогр.: 16 назв. - англ.На прикладі Сурської зеленокам'яної структури показано особливості складу порід, навколорудних метасоматитів та золоторудних асоціацій зеленокам'яних структур Середнього Придніпров'я, що дало змогу по-новому оцінити процеси золотонакопичення та виробити пошукові ознаки золотого зруденіння у докембрії Середнього Придніпров'я. Визначені фактори золотоносності мають важливе значення для побудови генетичної моделі золотої мінералізації Середнього Придніпров'я та визначення нових перспективних золоторудних ділянок. Індекс рубрикатора НБУВ: Д451(45Укр)41 + Д59(45Укр)451
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
5. |
Zagnitko V. M. Isotope geochemistry and geochronology of Precambrian gold ore deposits of the Ukrainian Shield = Изотопная геохимия и геохронология докембрийских золоторудных месторождений Украинского щита / V. M. Zagnitko, V. O. Syomka, G. L. Kravchenko // Минерал. журн. - 2000. - 22, № 5-6. - С. 112-119. - Библиогр.: 16 назв. - англ.Золоторудні родовища Українського щита дуже різноманітні за віком і умовами утворення. Родовище Майське, Клинці, Юр'ївське і Сурозьке утворилися в нижньому протерозої (2500 - 2000 млн. років тому). Ізотопні та інші геохімічні дані свідчать про те, що вони утворилися в основному за рахунок мобілізації рудних компонентів із вміщуючих порід, а гранітоїди, що супроводжують ці родовища, були переважно генераторами тепла і частини розчинів. Родовища в зеленокам'яних областях (Сергіївське, Балка Золота, Балка Широка) утворилися внаслідок гідротермально-вулканічної діяльності в стародавніх вулканічних структурах. В окремих випадках у рудоутворенні приймали участь приповерхневі (в тому числі метеорні) розчини. Індекс рубрикатора НБУВ: Д432.1(45Укр)-451 + Д59(45Укр)43
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
6. |
Esipchuk K. Ye. Magmatism of the Ukrainian Shield = Магматизм Украинского щита / K. Ye. Esipchuk, V. M. Skobelev, I. B. Shcherbakov, S. G. Kryvdik, G. V. Artemenko, L. M. Stepanyuk // Минерал. журн. - 2000. - 22, № 5-6. - С. 82-94. - Библиогр.: 22 назв. - англ.Наведено петрологічну, геохімічну та геохронологічну стислі характеристики всіх комплексів магматогенних утворень Українського щита. В історії геологічного розвитку земної кори виділено три послідовні стадії магматизму: дозеленокам'яну (3,65 - 3,40), зеленокам'яну (3,40 - 2,60) та післязеленокам'яну (2,60 - 1,70 млрд років). На протязі першої утворилася первинна континентальна земна кора. Головною причиною магматичної активності цієї стадії були верхньомантійні плюми ("гарячі точки"). Механізм тектоніки плит на цій стадії ще не виявився. Релікти найдавніших магматогенних утворень (грануліт-ендербітова асоціація порід) спостережено в Дністровсько-Бузькому та Приазовському (західна частина) регіонах Українського щита. З другою стадією пов'язане формування магматогенних утворень зеленокам'яних структур Середньопридніпровського та Приазовського регіонів. Головна причина їх виникнення - процеси розтягу первинної земної кори, що спричинили виникнення лінійних трогових структур. Магматогенні утворення останньої (післязеленокам'яної) стадії мають найширше розповсюдження на Українському щиті. Вони формувалися за різноманітних геодинамічних умов, що послідовно змінювали одна одну: островодужної, активної континентальної окраїни, зон колізії. Цим обумовлена велика різноманітність їх петрографічного та петрохімічного складу. Індекс рубрикатора НБУВ: Д59(45Укр)34
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
7. |
Brik A. B. Mechanisms of Diffusion in Biominerals and Bone Demineralization at Space Flights = Механизмы диффузии в биоминералах и деминерализация костей при космических полетах / A. B. Brik, V. B. Brik // Минерал. журн. - 1998. - 20, № 5. - С. 46-61. - Библиогр.: 28 назв. - англ.Вивчено особливості процесів дифузії й масопереносу в мінеральній компоненті таких біомінералів, як кістки та емаль зубів. Описано властивості вказаних біомінералів, які найбільш істотно впливають на розглянуті процеси. Показано, що біомінерали являють собою мінерально-органічні наноасоційовані системи, які мають ряд особливих властивостей. Одна із особливостей біомінералів-нанорозмірний п'єзоелектричний ефект, що характерний для частинок з розмірами порядку нанометрів. Введено моделі, які дозволяють описувати процеси дифузії в біомінералах за допомогою підходів фізики твердого тіла. Описано механізм утрати кальцію кістками й емаллю зубів під час космічних польотів. Індекс рубрикатора НБУВ: Р418.110 + Р661.210
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
8. |
Shcherbac D. N. Metallogenic epochs in the Precambrian of Ukraine = Металлогенические эпохи в докембрии Украины / D. N. Shcherbac, A. V. Grinchenko // Минерал. журн. - 2000. - 22, № 5-6. - С. 18-22. - Библиогр.: 12 назв. - англ.У докембрії Українського щита виділено шість металогенічних епох: від ранньоархейської до пізньопротерозойської, кожна з яких характеризується своїм набором рудних компонентів. У промисловому відношенні найбільш перспективними є чотири останні: пізньоархейська, ранньо-, середньо- та пізньопротерозойська епохи. Індекс рубрикатора НБУВ: Д432.1-45
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
9. |
Pavlyshyn V. I. Mineralogical specific character of promising rare-metal deposits of Ukraine = Мінералогічна специфіка перспективних рідкіснометалевих родовищ України / V. I. Pavlyshyn, D. K. Voznyak, V. S. Melnikov, G. O. Kulchitska, V. M. Bugaenko // Минерал. журн. - 2000. - 22, № 5-6. - С. 29-38. - Библиогр.: 49 назв. - англ.Стисло охарактеризовано загальні мінералогічні особливості та виявлено найістотніші ознаки (мінералогічну специфіку) таких перспективних корінних рідкіснометальних родовищ України, як Шевченківське, Азовське, Полохівське, Надія, Станкуватське, Пержанське, Жовторічнянське та Першотравневе, які є фактично новими генетичними типами рідкіснометальних родовищ. Крім того, акцентується увага на перспективності вилучення рідкісних металів з розсипних і техногенних родовищ України. Індекс рубрикатора НБУВ: Д451(45Укр)6 + Д59(45Укр)451
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
10. |
Shnyukov E. F. New data on the structure of the fragment of the paleoisland arc of the Black Sea floor = Новые данные о стоении фрагмента палеоостровной дуги дна Черного моря / E. F. Shnyukov, I. B. Shcherbakov, K. E. Shnyukova // Минерал. журн. - 1999. - 21, № 5/6. - С. 68-75. - Библиогр.: 9 назв. - англ.Ломоносівський підводний масив (ЛПМ) розташований уздовж підніжжя континентального схилу Чорного моря у 26 милях від м. Севастополь. Нові дані підтвердили існування у ньому магматичних порід двох острівнодугових серій - вапняково-лужної та бонінітової. Крім того, у західній половині масиву виявлено породи ще однієї острівнодугової серії - шошонітової. Отже, у межах підводного відслонення довжиною біля 44 км встановлено всі три серії, характерні для океанічних острівних дуг, породи яких розташовані у певному для цих дуг порядку. Останній дозволяє зробити висновок, що гіпотетична зона субдукції має бути скерована у бік Східно-Європейської платформи. ЛПМ - це фрагмент колись суцільної острівної дуги середземноморського типу, закладеної на континентальному підгрунті. Крім того, походження ЛПМ може бути пояснено за рахунок рифтогенезу або колізії континентальних плит. Причорноморську гілку Середземноморського складчастого поясу можна розглядати як сукупність субзгідних острівних дуг та колізійних терейнів, які нарощувалися на південній околиці Східно-Європейської платформи у напрямку з півночі на південь, від юри до палеогену. Індекс рубрикатора НБУВ: Д823.02 + Д543.0
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
11. |
Taran M. N. Optical spectroscopy study of diamond microcrystals from placers of Ukraine = Оптико-спектроскопическое исследование микрокристаллов алмаза из россыпей Украины / M. N. Taran, V. N. Kvasnytsya, A. A. Valter, A. I. Chashka, E. Yu. Palkina // Минерал. журн. - 1998. - 20, № 6. - С. 64-71. - Библиогр.: 20 назв. - англ.Вивчено оптичні спектри поглинання різно забарвлених мікрокристалів алмазу із титан-цирконієвих розсипів України. Загальна особливість спектрів усіх вивчених зразків - сильне поглинання в УФ-області, яке зумовлює короткохвильовий край поглинання. За спектроскопічними ознаками деякі з досліджених мікрокристалів із розсипів близькі до кімберлітових алмазів, в той час як інші помітно відрізняються. Останнє дозволяє припустити, що такі алмази або не кімберлітові, або у своїй геологічній історії зазнавали радіаційного й термічного впливів. Ключ. слова: Індекс рубрикатора НБУВ: Д3
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
12. |
Monakhov V. S. Presence of gold of Archean greenstone series of Middle Dnieper granite-greenstone Area (Ukrainian Shield) = Золотоносность архейской зеленокаменной области (Украинский щит) / V. S. Monakhov, V. V. Sukatch, M. Yu. Dyschuk, V. N. Petko, Yu. F. Velikanov // Минерал. журн. - 2000. - 22, № 5-6. - С. 95-111. - Библиогр.: 39 назв. - англ.З використанням великого матеріалу щодо розподілу золота та його елементів-супутників в архейських зеленокам'яних товщах Середнього Придніпров'я показано, що жоден із петрохімічних типів порід зеленокам'яних структур не виділяється ступенем золотоносності порівняно з іншими. Вміст золота, як правило, не перевищує кларкових для даних типів порід, за винятком дільниць розвитку сульфідних фацій залізистих кварцитів і зон колчеданного зруденіння, найімовірніше пов'язаних із проявленням сольфатарно-гідротермальної діяльності. Відночас зазначено, що підвищеною концентрацією золота характеризуються метасоматично змінені породи широко розвинутих у регіоні зон тектонічного розсланцювання. Показано приуроченість золота до внутрішніх і центральних зон метасоматичних ореолів, наведено опис типових родовищ і наголошено на необхідності проведення палеовулканологічних реконструкцій у ході пошукових робіт стосовно золота. Індекс рубрикатора НБУВ: Д432.11(45Укр)45 + Д59(45Укр)43
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
13. |
Степанюк Л. М. Sm-Nd изотопная система в докембрийских породах западной части Украинского щита / Л. М. Степанюк, Е. В. Бибикова, С. Клайсен, В. М. Скобелев // Минерал. журн. - 1998. - 20, № 5. - С. 72-79. - Библиогр.: 6 назв. - рус.Визначено час формування докембрійських метаморфічних порід західної частини Українського щита (УЩ) за допомогою самарій-неодимієвого методу. Ізотопні дати, які розраховані за моделями деплетованої (DM) та недеплетованої (CHUR) мантії, вказують на те, що ендербіто-гнейси дністровсько-бузької серії та ендербіти гайворонського комплексу безперечно є ранньоархейські утворення (3,95-3,74 (DM) і 3,82-3,5 млрд років (CHUR)); гнейси бузької й росинсько-тікіцької серій - пізньоархейські (бузька серія - 3,28(DM) і 3,07 млрд років (CHUR), росинсько-тікіцька - 3,36-3,31 (DM) й 3,13-3,06 млрд років (CHUR)); гнейси тетерівської серії - ранньопротерозойські (2,47-2,43 (DM) і 2,04-1,99 млрд років (CHUR)). Отримані дати підтверджують обгрунтованість діючої стратиграфічної схеми для докембрійських утворень УЩ (1992). Індекс рубрикатора НБУВ: Д3
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
14. |
Melnikov V. S. The Azov deposit - a new type of rare-metal objects of Ukraine = Азовское месторождение - новый тип редкометалльных объектов Украины / V. S. Melnikov, A. A. Kulchitska, S. G. Kryvdik, D. S. Gurskiy, S. N. Strekozov // Минерал. журн. - 2000. - 22, № 5-6. - С. 39-49. - Библиогр.: 18 назв. - англ.Узагальнено петрохімічну та мінералогічну характеристики порід і руд, що формують Азовський шток у межах Південно-Кальчицького сієнітового масиву. Виокремлено відміни сієнітів. Рудоносними є однопольовошпатові сієніти переважно такситової структури. Зроблено висновок, що рудоносні сієніти Азовського родовища - це продукт кристалізації кінцевого диференціату магматичного розплаву за трендом Феннера. Висока початкова температура розплаву, поєднання процесів лікваційного і кристалізаційного фракціонувань, активна участь фтору на тлі низького потенціалу кисню призвели до утворення специфічного рідкіснометального зрудніння, яке можна розглядати як новий тип родовищ у розшарованих штокоподібних інтрузіях сієнітового складу. Індекс рубрикатора НБУВ: Д451(45Укр)6 + Д59(45Укр)451
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
15. |
Есипчук К. Е. Актуальные проблемы геологии раннего докембрия / К. Е. Есипчук, Е. Б. Глевасский, Г. В. Артеменко // Минерал. журн. - 1999. - 21, № 5/6. - С. 105-106. - рус. Індекс рубрикатора НБУВ: Д432.1
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
16. |
Цымбал С. Н. Алмаз из импактитов Белиловской (Западной) астроблемы (Украинский щит) / С. Н. Цымбал, В. Н. Квасница, Ю. С. Цымбал, Э. В. Мельничук // Минерал. журн. - 1999. - 21, № 2/3. - С. 45-52. - Библиогр.: 21 назв. - рус.Охарактеризовано імпактний алмаз Білилівської (Західної) астроблеми: форма виділень апографітового алмазу, форми росту й розчинення пінакоїдальних параграней, ізотопний склад вуглецю алмазу з імпактитів та графіту із вміщуючих структуру порід, фазовий склад і деякі структурні особливості алмазу, забарвлення, міцність, провідність, щільність, фотолюмінесценція. За багатьма ознаками досліджуваний алмаз ідентичний імпактному алмазу з відомих метеоритних кратерів (Попігайський, Рис тощо) і розсипищ Анабарського й Українського щитів. Індекс рубрикатора НБУВ: Д332(45УКР)161
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
17. |
Возняк Д. К. Анатомія та орієнтовний вік радіоактивних мінералів-включень (на прикладі топазу із пегматитів Волині) / Д. К. Возняк, С. С. Остапенко, В. І. Павлишин, Л. Д. Щириця // Минерал. журн. - 1998. - 20, № 5. - С. 20-33. - Бібліогр.: 40 назв. - укp.Проаналізовано можливість використання включень (!) радіоактивних мінералів у кристалах топазу із пегматитів Волині, які після консервації більше не контактували з мінералоутворюючим флюїдом, для визначення віку їх формування. Достовірність розрахованого віку (за даними електронно-зондового аналізу) визначається ступенем наближення обчисленого вмісту U, Th, Pb до існуючого в цілому індивіді. Межі коливання розрахованого віку включень уранініту та циркону - невеликі, а монациту й флюоцериту - дуже великі. Встановлено, що для визначення віку слід надавати перевагу індивідам малого розміру (до 10-20 мкм) і з великим вмістом радіоактивних елементів. Однак для зазначеної цілі перевага віддається методу, за яким визначався б хімічний склад з більшою, ніж у електронно-зондового аналізу, точністю в дослідженні всього або значного об'єму мінералу-включення. Індекс рубрикатора НБУВ: Д332.681
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
18. |
Нечаев С. В. Архейская океаническая кора как первоисточник рудогенных элементов и эволюция золоторудной минерализации в зеленокаменных комплексах Украинского щита / С. В. Нечаев // Минерал. журн. - 1999. - 21, № 4. - С. 106-115. - Библиогр.: 30 назв. - рус.Нижні частини розрізів архейських зеленокам'яних комплексів Українського щита, що представлені магматичними породами мафіт-ультрамафітової асоціації, ідентифікованої з океанічною корою, розглянуто як первинне джерело рудогенних елементів у процесах подальшого рудоутворення. Припущено, що серпентинізація океанічних гіпербазитів обумовила першу мобілізацію і перерозподіл кларкового золота. До відомих зеленокам'яних комплексів (давніше за 3 млрд рр.) додано молодший. У цьому комплексі, який метаморфізований за умов гранулітової фації 2,6 млрд рр. тому, виявлено мінералізацію Ba, Mn (з Co, Ni, Cu), W, Cu і Zn, а також Cr і Ni з Au, котра ідентифікується з рудами, що утворилися в океанічних умовах фанерозою. Протерозойська регенерація цієї мінералізації утворює еволюційний ряд рудних мінеральних асоціацій від високотемпературної скарнової до низькотемпературної гідротермальної. Накреслено послідовність концентрації Au в зеленокам'яних комплексах, давніших за 3 млрд рр., яка пов'язана з оксидною і сульфідною фаціями залізо-кременистої формації та послідуючими етапами її гідротермальної регенерації. У результаті ерозії архейських комплексів утворилися раннєпротерозойські золотоносні теригенні відклади. Індекс рубрикатора НБУВ: Д432(45Укр)11-24 + Д59(45Укр)43
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
19. |
Артеменко Г. В. Архейский возраст гранитоидов шевченковского комплекса / Г. В. Артеменко, Е. А. Татаринова, В. Ф. Раздорожный, Т. И. Довбуш // Минерал. журн. - 2001. - 23, № 1. - С. 92-94. - Библиогр.: 11 назв. - рус.Виконано ізотопне датування гранітоїдів шевченківського комплексу. Згідно з отриманими результатами, інтрузії гранітоїдів шевченківського комплексу сформувалися в неоархеї близько 2850 млн років тому. На відміну від мезоархейських інтрузій гранітоїдів у Сорокинській і Косивцевській зеленокам'яних структурах, розташованих у крайових розломних зонах, інтрузії гранітоїдів шевченківського комплексу займають значні площі й асоціюють із ранньоархейськими породами західно-приазовської серії. Гранітоїди шевченківського комплексу утворилися на глибині менш як 45 км, ймовірно, під час вкорінення значного мантійного діапіру. Індекс рубрикатора НБУВ: Д342(45Укр)1 + Д59(45Укр)342
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
20. |
Белевцев А. Р. Биотит из пород рудной зоны Клинцовского золоторудного месторождения (Украинский щит) / А. Р. Белевцев, В. С. Монахов // Минерал. журн. - 1999. - 21, № 4. - С. 57-62. - Библиогр.: 7 назв. - рус.Особливості хімічного складу біотиту з порід рудної зони Клинцівського родовища підтверджують їх метасоматичний генезис. Розподіл залізистості та зміна вмісту титану в біотиті відображує певну метасоматичну зональність: в ряду гнейс - коложильна облямівка - олігоклаз-кварцова жила збільшується залізистість та зменшується титанистість порід. Індекс рубрикатора НБУВ: Д332.684.212-4
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14166 Пошук видання у каталогах НБУВ
| | |
|
|