![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Віртуальна довідка ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Тематичний інтернет-навігатор ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Наукова електронна бібліотека ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Формат представлення знайдених документів: | повний | стислий |
Пошуковий запит: (<.>A=Субін О$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 3
Представлено документи з 1 до 3
|
| | | | |
1. |
Субін О. В. Вплив саліцилової кислоти на органогенез рослин суниці садової (Fragaria ananassa Duch.) у культурі in vitro / О. В. Субін, М. Д. Мельничук, А. Ф. Ліханов, О. Л. Кляченко // Физиология растений и генетика. - 2016. - 48, № 1. - С. 26-33. - Бібліогр.: 16 назв. - укp.Досліджено вплив екзогенної саліцилової кислоти на органогенез суниці садової (Fragaria ananassa Duch.) у культурі in vitro. Виявлено, що у разі добавляння в поживне середовище 25 мг/л саліцилової кислоти прискорювались процеси пагоноутворення, збільшувалась площа листкової поверхні. За допомогою методу тонкошарової хроматографії ідентифіковано специфічні сполуки, які синтезуються під впливом саліцилової кислоти і не виявляються в контролі. Встановлено, що під впливом саліцилової кислоти відбуваються зміни вторинного метаболізму, що супроводжуються синтезом біологічно активних сполук із властивостями регуляторів росту. Індекс рубрикатора НБУВ: П258.1-272.537
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж61831 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
2. |
Кляченко О. Л. Основи біорізноманіття: теорія і практика : [навч. посіб.] / О. Л. Кляченко, М. Д. Мельничук, А. Ф. Ліханов, О. В. Субін; Нац. ун-т біоресурсів і природокористування України. - Вінниця : Нілан, 2015. - 127 c. - Бібліогр.: с. 125-127 - укp.Подано інформацію про базові концепції вивчення біорізноманіття. Наведено класифікації біологічного різноманіття. Приділено увагу методам оцінювання та збереження біорізноманіття. Охарактеризовано типи зникнення видів. Вказано основні загрози та проблеми сьогодення, пов'язані з біорізноманіттям. Індекс рубрикатора НБУВ: Е0*882 я73
Рубрики:
Шифр НБУВ: ВА797613 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
3. |
Субін О. В. Індукована стійкість суниці садової (Fragaria ananassa Duch.) проти основних фітопатогенів : автореф. дис. ... канд. біол. наук : 06.01.11 / О. В. Субін; Національний університет біоресурсів і природокористування України. - Київ, 2021. - 23 c. - укp.Досліджено еліситорні властивості і пряму біоцидну дію хітозану різного біологічного походження проти основних фітопатогенів суниці садової. Показано особливості індукції відповідних реакцій модельних рослин F. ananassa у відповідь на обробку розчинами хітозану. Встановлено індукцію перебудови вторинного метаболізму за впливу саліцилової кислоти з активним синтезом терпеноїдів і кон’югатів оксикоричних кислот з властивостями неспецифічних регуляторів росту. Показано особливості моносахаридного складу хітозану, отриманого з плодових тіл Agaricus bisporus. Виявлено особливості рівня відносної експресії генів PR-білків PR-1, PR-2а (β-1,3-глюканаза), PR-2b (ендо-β-1,4-глюканаза) і PR-3 (хітиназа) рослин F. ananassa залежно від біологічного походження хітозану і часу після обробки. Відносний рівень експресії даних генів за обробки рослин низькомолекулярним хітозаном був вищим порівняно з високомолекулярним. Встановлено відмінності реакцій відповіді рослин суниці садової на обробку низькомолекулярним і високомолекулярним хітозанами. За обробки рослин низькомолекулярним хітозаном у листках вже за 12 год кількість загальних фенолів і антиоксидантів збільшувалася в 1,9 і 3,2 раза відповідно. На відміну від низькомолекулярного хітозану, розчин високомолекулярного полімеру спричиняв у листках різке зниження вмісту вільних і слабкозв’язаних з клітинними стінками фенольних сполук. Показано особливості накопичення елагової кислоти як одного із ключових компонентів в системі первинних захисних реакцій рослин проти збудників хвороб. Виявлено добові коливання показників вмісту фенольних сполук, зокрема, елаготанінів і флавоноїдів у листках F. ananassa як одного з основних механізмів адаптації рослин до несприятливих факторів. Визначено динаміку видового складу мікобіоти філоплани, ризоплани і ризосфери суниці садової за дії низькомолекулярного і високомолекулярного хітозанів. Показано відмінності впливу хітозанів різного біологічного походження на угрупування мікроміцетів. Доведено, що комплекс хітозану з сорбіновою кислотою має пролонговану антибактеріальну дію щодо Pectobacterium carotovorum subsp. carotovorum і Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus та антифунгальну дію щодо Fusarium spp. і Alternaria spp. Індекс рубрикатора НБУВ: П258.1-3
Рубрики:
Шифр НБУВ: РА449029 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
|
|