![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Віртуальна довідка ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Тематичний інтернет-навігатор ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Наукова електронна бібліотека ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Формат представлення знайдених документів: | повний | стислий |
Пошуковий запит: (<.>A=Шелест Г$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 10
Представлено документи з 1 до 10
|
| | | | |
1. |
Волович О. О. Ірак на шляху випробувань і відродження : зб. ст. і аналіт. матеріалів / О. О. Волович, Г. В. Шелест; Нац. ін-т стратег. дослідж. - О. : Фенікс, 2010. - 397 c. - укp. - рус.Окреслено міжнародний контекст іракської кризи, проаналізовано становлення різних країн світу до окупації Іраку - від безумовної підтримки (Ізраїль, Велика Британія) до несприйняття та засудження навіть з боку стратегічних партнерів США (Франція, Німеччина, Туреччина). Зазначено, що практично всі країни, які мали чи мають економічні інтереси в Іраку, зазнали значних матеріальних збитків внаслідок неможливості відновлення нормальної співпраці з Іраком. Підкреслено важливість консолідованої та виваженої позиції держав-сусідів Іраку як однієї з умов стабілізації ситуації в ньому. Наголошено на стратегічній важливості Іраку для України, що обумовлюється його відносною географічною близкістю, зручністю сухопутних і морських комунікацій, наявністю у цій країні великих запасів нафти та можливостей її транспортування в Україну у великих обсягах. Індекс рубрикатора НБУВ: Т3(5ІРК)64 я43 + Ф4(5ІРК),9(53/7) я43 + Ф4(4УКР),9(5ІРК) я43 + Ф3(5ІРК)1 я43
Рубрики:
Шифр НБУВ: ВА739882 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
2. |
Шелест Г. В. Україна в системі міжнародних заходів щодо придністровського врегулювання: пріоритети та інструменти : аналіт. доп. / Г. В. Шелест, І. В. Максименко, Ю. В. Сербіна, Л. В. Хомич; ред.: В. М. Якушик; Нац. ін-т стратег. дослідж., Регіон. філ. у м. Одесі. - О. : Фенікс, 2011. - 100 c. - укp. - рус. - англ.Проаналізовано стан врегулювання Придністровського конфлікту. Особливу увагу приділено ролі міжнародних акторів і посередників, зокрема, Росії, Румунії, ОБСЄ, ЄС у процесі мирного врегулювання конфлікту. Висвітлено роль України в придністровському врегулюванні, подано рекомендації щодо можливих варіантів співробітництва нашої держави з іншими країнами. Індекс рубрикатора НБУВ: Ф4(4УКР),9(4МОЛ5),302 + Ф4(0),9(4МОЛ5),302
Рубрики:
Шифр НБУВ: ВА748570 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
3. |
Стратегія активізації співпраці України з країнами Перської затоки : аналіт. доп. / О. О. Волович, Ж. Б. Ігошина, В. В. Макух, А. С. Поспєлов, Г. В. Шелест; ред.: О. О. Волович; Нац. ін-т стратег. дослідж. - О. : Фенікс, 2011. - 88, [1] c. - укp.Розкрито економічні аспекти співпраці України з деякими державами Перської затоки, зокрема в торговельно-економічній, енергетичній, інвестиційній, агропромисловій і військово-технічній сферах. Зазначено, що стратегічно важливе положення країн Перської затоки, наявність великих запасів енергоресурсів та інвестиційного потенціалу, високорозвиненої інфраструктури, високої купівельної спроможності визначає статус цих країн як надзвичайно важливих партнерів для України. Показано, що за умов загострення боротьби за сфери впливу в Близькосхідному регіоні між Заходом (країни НАТО) і Сходом (Росія і Китай) шанси України як політично нейтрального партнера щодо автивізації співпраці з країнами регіону зростатитмуть. Розглянуто шляхи та засоби активізації військово-технічної співпраці України з державами Перської затоки. Індекс рубрикатора НБУВ: Ф4(4УКР),9(5:934.4),4 + У9(4УКР)80 + У9(53)80
Рубрики:
Шифр НБУВ: ВА760861 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
4. |
Шелест Г. До питання про продуктивність інституту посередництва в процесі мирного врегулювання міжнародних конфліктів / Г. Шелест // Дослідж. світ. політики : зб. наук. пр. - 2005. - Вип. 30. - С. 157-167. - Бібліогр.: 14 назв. - укp. Індекс рубрикатора НБУВ: Ф043.2
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж69723 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
5. |
Шелест Г. В. Інститут посередництва у процесі мирного врегулювання воєнних конфліктів : автореф. дис. ... канд. політ. наук : 23.00.04 / Г. В. Шелест; НАН України, Ін-т світ. економіки і міжнар. відносин. - К., 2012. - 20 c. - укp.Проаналізовано теоретичні основи та проведено кореляцію щодо практичної імплементації інституту посередництва як методу врегулювання конфліктів. Визначено місце посередництва серед інших методів врегулювання конфліктів, досліджено основні інструменти та категорії посередницької діяльності, зокрема, принципи неупередженості, "дозрілості" конфлікту та ефективності посередницьких дій, а також вплив факторів культури. Запропоновано класифікацію посередництва, засновану на принципі суб'єктності. Окрему увагу приділено посередницьким та миротворчим ініціативам України. Індекс рубрикатора НБУВ: Ф4(0),302 + Ф4(4УКР),302
Рубрики:
Шифр НБУВ: РА388579 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
6. |
Реформування сектору безпеки в країнах Чорноморського регіону: досвід для України : аналіт. доп. / М. О. Воротнюк, І. В. Максименко, А. С. Поспєлов, Г. В. Шелест; ред.: О. О. Волович; Нац. ін-т стратег. дослідж. - О. : Фенікс, 2011. - 68 с. - укp.Розглянуто питання реформування сектору безпеки в країнах Чорноморського регіону - Азербайджані, Болгарії, Вірменії, Грузії, Молдові, Румунії та Туреччині. Визначено поняття сектору безпеки, надано комплексну характеристику концептуальних засад, стану та перспектив реформування секторів безпеки цих країн. Наведено висновки щодо можливого використання цього досвіду в Україні. Індекс рубрикатора НБУВ: Ф4(0:922.8),30
Рубрики:
Шифр НБУВ: ВА760881 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
7. |
Українська призма: зовнішня політика 2018 : аналіт. дослідж. / Н. Бурейко, Ю. Вдовенко, В. Вдовиченко, О. Ворожбит, М. Воротнюк; ред.: Н. Бурейко, Г. Максак, Г. Шелест; Громад. орг. ''Рада зовн. політики ''Укр. призма'', Фонд імені Фрідріха Еберта. - Київ : Представництво Фонду ім. Фрідріха Еберта в Україні, 2019. - 256 c. - укp.Cистемно та комплексно проаналізовано зовнішню політику України за 2018 р. Проаналізовано сорок дев'ять напрямів - від співпраці з ключовими партнерами та міжнародними організаціями до публічної дипломатії. Застосовано критерії оцінювання - індикатори, які базуються на новій моделі методології дослідження. Досліджено та проаналізовано діяльність президента, МЗС України, Комітету у закордонних справах Верховної Ради України та інших інституцій, задіяних у формуванні та реалізації зовнішньої політики України. Індекс рубрикатора НБУВ: Ф4(4УКР)
Рубрики:
Шифр НБУВ: ВА832277 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
8. |
Перспективи розвитку політики ЄС: глобальні та регіональні виміри : [колект.] монографія / О. І. Брусиловська, К. В. Вакарчук, Я. О. Волкова, С. В. Глебов, В. А. Дубовик, А. Г. Задорожня, А. М. Захарченко, І. М. Коваль, О. В. Романова, П. А. Сіновець, Г. В. Шелест; ред.: О. І. Брусиловська, І. М. Коваль; Одес. нац. ун-т ім. І.І. Мечникова. - Одеса : ОНУ, 2019. - 198, 187 c. - укp. - англ.Досліджено перспективи розвитку політики ЄС через її окремі регіональні та глобальні виміри (політику щодо східноєвропейських країн, РФ, МЕРКОСУР, Сирії, США, СПБО, РСМД, посередництва та миротворчості). Визначено особливості ЄС як міжнародного актора в сучасному науковому дискурсі. Досліджено вплив європейської регіоналізації на інтеграційну політику ЄС. Проаналізовано вплив націоналізму на геополітичні моделі ЄС. Описано вплив ЄС на трансформацію східноєвропейських країн. Висвітлено еволюцію СПБО в контексті чинника трансатлантизму. Проаналізовано позиції країн ЄС щодо питання РСМД. Окреслено основні проблеми відносин ЄС - РФ, ЄС - МЕРКОСУР, ЄС - США, ЄС - Сирія тощо. Індекс рубрикатора НБУВ: Ф4(4),60
Рубрики:
Шифр НБУВ: ВС66987 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
9. |
Українська призма: зовнішня політика 2019 : аналіт. дослідж. / Н. Бурейко, Ю. Вдовенко, В. Вдовиченко, О. Велика, О. Ворожбит, М. Воротнюк, Є. Габер, А. Герасимчук, С. Герасимчук, С. Глебов, О. Грицаєнко, Є. Засядько, М. Кияк, М. Коваль-Гончар, Н. Коваль, О. Крисенко, Г. Максак, В. Мартинюк, Я. Матійчик, О. Мішин, Ю. Пойта, Ю. Сербіна, П. Сіновець, Д. Тужанський, І. Ус, Я. Чорногор, А. Чубик, Н. Шевченко, Г. Шелест, Д. Шеренговський, М. Ярошевич; ред.: Н. Бурейко, Г. Максак, Г. Шелест; "Рада зовнішньої політики "Українська призма", громадська організація, Фонд імені Фрідріха Еберта. - Київ, 2020. - 388 c. - укp.Аналітичне дослідження є системним та комплексним аналізом зовнішньої політики України за 2019 рік. Проаналізовано п’ятдесят напрямів — від співпраці з ключовими партнерами та міжнародними організаціями до публічної дипломатії. Застосовано п’ять критеріїв оцінювання — індикаторів, які базуються на новій моделі методології дослідження. Широким колом експертів досліджено і проаналізовано діяльність Президента, МЗС України та інших відповідальних міністерств та відомств, відповідних комітетів Верховної Ради України, заподіяних у формуванні та реалізації зовнішньої політики нашої держави. Дана публікація є п’ятим щорічним дослідженням. Вступ...........................................................................З Методологія дослідження.......................................................4 Зовнішня політика у 2019 році........................................ 14 Співпраця з країнами Групи Семи....................................іШ........54 Велика Британія ...................................................... 56 Італія......... МІІ...... Канада..................................................................Ц........68 Німеччина......................................................................74 США.............................................................................80 Франція.........................................................................88 Японія.........................................................................94 Європейська інтеграція......................................................100 Європейський Союз............................................................102 Політичний діалог........................................................104 Економічна співпраця ....................................................107 Східне партнерство ............................................................111 Європейське енергетичне співтовариство....................................116 Євроатлантична інтеграція..................................................122 Двосторонні відносини........................................................132 Білорусь......................................................................134 Грузія..........................................................................139 Ізраїль.........................................................................145 Іран ..........................................................................150 КНР............................................................................154 Литва..........................................................................158 Молдова......................................................................163 Польща........................................................................168 Румунія........................................................................173 Словаччина...................................................................177 Туреччина .....................................................................183 Угорщина......................................................................189 ЧехіяРосія..........................................................................199 Політичні відносини......................................................201 Економічні відносини.....................................................205 Енергетичні відносини....................................................208 Регіональна співпраця.......................................................212 АТР...........................................................................214 Близький Схід................................................................220 Західні Балкани................................................................226 Країни Балтії.................................................................232 Вишеградська група..........................................................238 Латинська Америка...........................................................243 Північна Європа................................................................251 Південна Азія.................................................................256 Субсахарська Африка...........................................................262 Центральна Азія..............................................................269 Чорноморський регіон.........................................................274 Міжнародні організації......................................................280 ОБСЄ...........................................................................282 ООН ..........................................................................288 Рада Європи..................................................................295 Ініціативи багатостороннього характеру.....................................302 Захист прав людини..........................................................304 Зміна клімату..................................................................309 Нерозповсюдження ядерної зброї.............................................314 Питання міжнародної безпеки................................................320 Формування міжнародної підтримки протидії російській агресії............326 Економічна дипломатія.......................................................332 Публічна дипломатія........................................................337 Закордонне українство........................................................344 Зведена таблиця оцінок реалізації напрямів зовнішньої політики у 2019 році.............................................350 Рекомендації.................................................................352 Список скорочень............................................................376 Автори.........................................................................378 Про Раду зовнішньої політики «Українська призма».........................384 Про Фонд ім. Фрідріха ЕбертаМаємо приємність представити Вам вже п яте щорічне дослідження «Українська призма: зовнішня політика 2019», в якому ми оцінили реалізацію зовнішньої політики України за різними показниками — від політичного інтересу до досягнутих результатів. 2019 рік став особливим роком для України як у зовнішньополітичному вимірі, так і у внутрішньополітичних процесах. На стратегічному рівні Україна продовжує рух у європейському та євроатлантичному напрямах, протидіє російській агресії та намагається посилити зовнішньоекономічний спектр дипломатичної роботи. Проте зміна підходів та тактики у реалізації зовнішньої політики, окремі міжінституційні та міжособистісні непорозуміння призвели до втрати набраної протягом 2017-2018 рр. динаміки. Загальні оцінки виконання завдань зовнішньої політики українськими владними інституціями опустились на рівень 2015-2016 рр., не в останню чергу через зниження політичного інтересу до сфери міждержавних відносин. Експерти Ради зовнішньої політики «Українська призми» та наші колеги з найкращих українських аналітичних центрів проаналізували 50 напрямів зовнішньої політики України. Цьогорічне дослідження надає можливість дізнатися ситуацію у 2019 році та простежити динаміку п’яти років, побачити успішні приклади зосередження зусиль українських органів влади, а також, на жаль, появу зворотних тенденцій. Хоча ми щороку давали рекомендації щодо посилення ефективності зовнішньої політики України, п’ять років аналізу діяльності українських інституцій (2015-2019 рр.) у рамках цього проекту дали нам можливість цього року більш грунтовно підійти до розробки рекомендацій урядовцям і парламентарям щодо того, як не втратити досягнутого темпу та поліпшити ефективність реалізації зовнішньополітичних задач. Зниження цьогорічної оцінки є недвозначним сигналом до більш уважного підходу до здійснення як дипломатичної роботи, так і її політичного супроводу. Від імені команди «Української призми» та нашого стратегічного партнера — Регіонального представництва Фонду імені Фрідріха Еберта в Україні — запрошую до ознайомлення з результатами дослідження. При розробці методології оцінювання зовнішньої політики України робоча група «Української призми» уважно вивчила досвід і практики подібного аналізу зовнішньої політики окремих країн та міжнародних інституцій, виконаного деякими закордонними аналітичними центрами. Особливу увагу було приділено проектам Європейської ради з міжнародних відносин (European Council on Foreign Relations, ECFR) та Асоціації міжнародних справ, Чехія (Asociace pro mezinârodni otâzky, AMO), які фокусувалися відповідно на особливостях функціонування окремих держав-членів у зовнішній політиці ЄС (ECFR) та внутрішніх закономірностях врядування Чеської республіки (АМО). Жодна із застосованих методологій не є універсальною, а принципи аналізу прямо залежать від особливостей досліджуваного об’єкта. Тому після проведення методологічних консультацій з експертами Європейської ради з міжнародних відносин робоча група «Української призми» вирішила розробити власну модель з огляду на українські реалії, залучаючи при цьому окремі елементи вже існуючого методологічного доробку західних колег. Запропонована методологія дослідження зовнішньої політики України враховує наявні зовнішньополітичні обставини, недоліки та переваги конституційного розподілу повноважень у частині реалізації зовнішньополітичного курсу, усталені політичні та інституційні практики у сфері міжнародних відносин, документи стратегічного та операційного характеру у сфері зовнішньої політики та безпеки України, офіційні аналітичні матеріали, які лягають в основу зовнішньополітичної позиції вищих посадових осіб, офіційні звіти, а також відображення зовнішньополітичних пріоритетів у релевантних матеріалах ЗМІ. Представлене дослідження охоплює період 2019 року у розділах щодо політичного інтересу, міжінституційного співробітництва, діяльності та результатів по кожному з обраних напрямів. Оцінка стратегічного бачення базується на всьому загалі відповідних документів, які є дійсними на момент її виставлення. Цього року також представлений огляд пятирічного періоду за кожним напрямом. Індекс рубрикатора НБУВ: Ф4(4УКР) в641.6
Рубрики:
Шифр НБУВ: ВА852706 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
10. |
Українська призма: зовнішня політика 2020 : аналіт. дослідж. / О. Брусиловська, Н. Бурейко, Ю. Вдовенко, В. Вдовиченко, О. Велика, О. Ворожбит, М. Воротнюк, Є. Габер, А. Герасимчук, С. Герасимчук, С. Глебов, С. Желіховський, Т. Зосименко, М. Кияк, М. Коваль-Гончар, Н. Коваль, В. Копчак, О. Краєв, О. Крисенко, Я. Матійчик, О. Мішин, Ю. Пойта, О. Русова, П. Сіновець, М. Томак, Д. Тужанський, А. Филипенко, М. Хилько, Я. Чорногор, О. Чебан, А. Чубик, Д. Чумак, Н. Шевченко, Г. Шелест, Д. Шеренговський, М. Ярошевич; ред.: Н. Бурейко, Г. Максак, Г. Шелест; "Рада зовнішньої політики "Українська призма", громадська організація, Фонд імені Фрідріха Еберта. - Київ, 2021. - 344 c. - укp.Аналітичне дослідження є системним та комплексним аналізом зовнішньої політики України за 2020 рік. Проаналізовано п’ятдесят один напрям — від співпраці з ключовими партнерами та міжнародними організаціями до публічної дипломатії та боротьби з COVID-19. Застосовано п’ять критеріїв оцінювання — індикаторів, які базуються на розробленій методології дослідження. Широким колом експертів досліджено і проаналізовано діяльність Президента, МЗС України та інших відповідальних міністерств та відомств, відповідних комітетів Верховної Ради України, задіяних у формуванні та реалізації зовнішньої політики нашої держави. Дана публікація є шостим щорічним дослідженням. Вступ...............................................................ааІйз,.........З Методологія дослідження.............................................ц.ф.......4 Зовнішня політика у 2020 році................................................14 Співпраця з країнами «Великої сімки».......................................ЗО Велика Британія........................................................ 32 Італія............................................................... 37 Канада..........................................................................42 Німеччина......................................................................48 СІЛА.............................................................................53 Франція.........................................................................58 Японія.........................................................................62 Європейська інтеграція.......................................................66 Європейський Союз.............................................................68 Політичний діалог.........................................................69 Економічна співпраця......................................................72 Східне партнерство .............................................................77 Європейське енергетичне співтовариство.....................................81 Євроатлантична інтеграція...................................................86 Двосторонні відносини.........................................................94 Білорусь.......................................................................96 Грузія..........................................................................100 Ізраїль.........................................................................106 Іран ..........................................................................111 КНР............................................................................115 Литва..........................................................................120 Молдова......................................................................124 Польща........................................................................128 Румунія........................................................................135 Словаччина...................................................................139 Туреччина .....................................................................143 Угорщина......................................................................148 Чехія Росія..........................................................................157 Політичні відносини........................................................158 Економічні відносини......................................................162 Енергетичні відносини......................................................165 Регіональна співпраця.......................................................170 АТР...........................................................................172 Близький Схід................................................................178 Західні Балкани................................................................184 Країни Балтії.................................................................190 Вишеградська четвірка ........................................................195 Латинська Америка...........................................................199 Північна Європа................................................................207 Південна Азія.................................................................212 Субсахарська Африка...........................................................218 Центральна Азія..............................................................225 Чорноморський регіон.........................................................231 Міжнародні організації......................................................238 ОБСЄ ...........................................................................240 ООН ..........................................................................246 Рада Європи..................................................................254 Ініціативи багатостороннього характеру.....................................260 Захист прав людини..........................................................262 Зміна клімату................... 267 Нерозповсюдження ядерної зброї.............................................271 Питання міжнародної безпеки................................................277 Формування міжнародної підтримки протидії російській агресії............283 Економічна дипломатія.......................................................290 Публічна дипломатія........................................................295 Закордонне українство........................................................301 Пандемія COVID-19...........................................................306 Зведена таблиця оцінок реалізації напрямів зовнішньої політики у 2020 році.............................................312 Рекомендації.................................................................314 Список скорочень............................................................332 Автори............./.........................................................334 Про Раду зовнішньої політики «Українська призма».........................340 Про Фонд ім. Фрідріха Еберта Рада зовнішньої політики «Українська призма» та Регіональне представництво Фонду імені Фрідріха Еберта в Україні вже шостий рік поспіль з великою приємністю презентують вам доробок команди експертів, які проаналізували та оцінили успішність зовнішньої політики України за різними географічними та функціональними напрямами. Хоча в нашому аналізі кожен рік має свої особливості, 2020 рік можна назвати справді унікальним з точки зору обмежених можливостей та специфічних умов для досягнення Україною зовнішньополітичних цілей. У глобальному масштабі пандемія коронавірусу СОУШ-19 та відповідно запроваджені карантинні обмеження в усіх куточках світу істотно позначилися на формах співпраці України з іноземними партнерами у різних площинах. Це вплинуло не лише на погіршення показників торговельно-економічної діяльності, але й на вибір нових пріоритетів міжнародної співпраці та каналів побудови політичного діалогу. Міністерство закордонних справ України у 2020 році перетворилося на центр антикризового менеджменту, надаючи екстрену допомогу українським громадянам, які стали заручниками локдаунів, та вишукуючи можливості залучення гуманітарної допомоги для подолання наслідків пандемії. За більшістю досліджуваних напрямів боротьба з коронавірусом стала додатковим елементом двостороннього та багатостороннього діалогу нашої держави. У внутрішньополітичному вимірі 2020 рік також мав особливості, які впливали на динаміку постановки та досягнення зовнішньополітичних цілей. З одного боку, це був перший повноцінний рік, коли Президент України В. Зеленський формулював зовнішньополітичний курс, а його команда була відповідальна за реалізацію цього курсу. З іншого боку, на початку року відбулася зміна урядової команди О. Гончарука на уряд Д. Шмигаля, що також вплинуло на темпи програмування та імплементації задач у сфері зовнішньої політики. Попри це, загальна оцінка реалізації зовнішньої політики у 2020 році вийшла дещо кращою за попередній рік, хоча за окремими напрямами і спостерігалося значне падіння політичного інтересу та результативності реалізації поставлених завдань. Особливістю цьогорічного видання став новий розділ, присвячений міжнародній активності України щодо подолання наслідків, спричинених пандемією коронавірусу СОУШ-19. Хотілося б сподіватись, що закінчення пандемії дозволить Україні поліпшити загальну успішність у досягненні стратегічних пріоритетів на міжнародній арені, а нам — відмовитись у майбутньому від оцінки цієї специфічної сфери докладання дипломатичних зусиль. Індекс рубрикатора НБУВ: Ф4(4УКР) в641.6
Рубрики:
Шифр НБУВ: ВА852717 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
|
|