|
Dmytruk, Yu. Hydrus's-1D capability for assessment of soils water regime [] !Otitkn.pft: FILE NOT FOUND! !oizd.pft: FILE NOT FOUND! !ospec.pft: FILE NOT FOUND! !oistaspk_H.pft: FILE NOT FOUND! Рубрикатор НБУВ: УДК: Тематичні рубрики:
Шифр журнала:
Анотація: Проблема забезпечення прісною водою постає все гостріше, і її посилюють кліматичні зміни, які спостерігаються у світі. Зростання температур повітря спричинює істотні пертурбації, які зачіпають всі аспекти життя людей. Проте особливої гостроти ця проблема набуває для сфери агровиробництва. Важливість водного режиму урунтів, як одного з їх компонентів, пояснюється не тільки власне функціонуванням екосистеми як такої. Насамперед через грунтову вологу забезпечується живлення рослин, а також міграція хімічних елементів як в межах профілю (радіально), так і між грунтовими педонами (латерально). Апріорі зрозуміло, що різні грунти володіють іманентними особливостями водного режиму, який залежить від розміщення урунту в конкретних умовах (всі чинники грунтогенезу) та характеру грунтоутворення. Мета дослідження - порівняльна оцінка водного режиму різних грунтів (сірий лісовий та чорнозем опідзолений), які просторово межують між собою, а тому немає підстав говорити про достовірну різницю кліматичних умов (температура повітря, кількість опадів, гідротермічний коефіцієнт). Проте різниця в материнських породах цих грунтів і, як наслідок, в кінцевому результаті генезису зумовила низку відмінностей за їх показниками, найперше - за гранулометричним складом. Саме останній є одним з основних чинників впливу на водний режим грунту, що власне й враховує програма Hydrus-1D. Ця програма широко використовується закордонними дослідниками, проте в Україні ще немає достатньої бази даних про результати такого моделювання. У процесі останнього нами оцінювалися такі параметри: тиск води, її вміст, гідравлічна провідність та гідравлічна ємність. У модель включено дані про грансклад генетичних горизонтів досліджуваних грунтів, на основі яких вказані вище параметри грунтів оцінювали: на початок моделювання, 15-й, 30-й, 45-й і 60-й дні від початку. Встановлено, що протягом періоду спостереження ці параметри істотно відрізняються для сірого лісового грунту і чорнозему опідзоленого, незважаючи на тотожні кліматичні показники. Причому виявлено, що різниця між грунтами більша щодо профільного розподілу аналізованих параметрів, а потім вже за їх кількісними значеннями. Продемонстрованоь істотну динаміку параметрів симуляції в процесі моделювання протягом перших 30 днів, а надалі різниця між ними практично нівелюється. Тому для моделювання такого характеру доцільно вибирати періоди контролю параметрів водного режиму через 5 - 10 - 20 - 30 днів. Показники гранскладу чорнозему опідзоленого (важчий гранулометричний склад завдяки більшому вмісту дрібнодисперсних часток,), забезпечують кращі параметри водного режиму, порівняно з сірим лісовим грунтом. Елювіально-ілювіальні процеси, які формували сірий лісовий грунт та призвели до утворення ілювіальних горизонтів з підвищеним, порівняно з іншими генетичними горизонтами вмістом мулу, істотно вплинули на вертикальний розподіл такого параметра водного режиму, як вміст води та менше на гідравлічну ємність. При включенні в моделювання реальної кількості опадів, які припали на час спостереження, одержано дані моделі щодо відповідних змін для гідравлічної провідності та менше для тиску води. !oprip481_H.pft: FILE NOT FOUND! Дод. точки доступу: Zakharovskyi, V.
|
|