![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Агаева С$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 5
Представлено документи з 1 до 5
|
1. |
Агаева Севда Маликмаммад гызы Некоторые вопросы совершенствования социально-экономического механизма по повышению уровня жизни населения в азербайджанской республике [Електронний ресурс] / Севда Маликмаммад гызы Агаева // Інвестиції: практика та досвід. - 2015. - № 13-14. - С. 44-47. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/ipd_2015_13-14_12
| 2. |
Агаева С. Ч. Изучение распространенности оккультной инфекции вирусного гепатита Б среди доноров крови в Азербайджане [Електронний ресурс] / С. Ч. Агаева, А. А. Гидаятов, П. Ш. Гаджиева // Вісник проблем біології і медицини. - 2019. - Вип. 1(1). - С. 86-88. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vpbm_2019_1(1)__19
| 3. |
Бабаев Г. Р. Оценка сейсмических воздействий на южном склоне Большого Кавказа (Азербайджан) по сценарным землетрясениям: параметры и модели ускорения перемещения грунта [Електронний ресурс] / Г. Р. Бабаев, С. Т. Агаева, Т. Т. Исмаил-заде, И. Б. Муради, Я. Н. Алиев // Геофизический журнал. - 2019. - Т. 41, № 3. - С. 170-188. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/gfj_2019_41_3_11 Оцінено параметри сценарних землетрусів для детерміністичної оцінки сейсмічної небезпеки південного схилу Великого Кавказу (Азербайджан). В історичному минулому у досліджуваному регіоні відбувалися сильні землетруси. Серія відчутних і сильних землетрусів, що сталися за останні роки на південному схилі Великого Кавказу в межах території Азербайджану в Балакане (14.10.2012, М = 5,6; 29.06.2014, М = 5,3); Загаталі (07.05.2012, М = 5,7; 18.05.2012, М = 5,0; 05.06.2018, М = 5,5); Шеки ("рій" землетрусів 05.02.2004, M = 3,2 - 4,6); Шеки-Огуз (04.09.2015, М = 5,9); Габалі (04.10.2014, М = 5,0); Ісмаїлі (05.02.2019, М = 5,2), показує зростання сейсмічної активності цього регіону і ще раз доводить необхідність і актуальність продовження досліджень з оцінювання сейсмічної небезпеки. Для сценарних землетрусів різної віддаленості побудовано середні спектри реакції (при 5 %-му згасанні) коливань поверхні грунту, оцінено максимальні горизонтальні прискорення переміщення урунту за максимальної можливої магнітуди, побудовано серії моделей пікових прискорень переміщень грунту і відповідної інтенсивності за бальною шкалою MSK-64, а також карту розподілу амплітуди посилення сейсмічної волни. Порівняльний аналіз надає змогу припустити, що посилення амплітуди хвилі виникає внаслідок резонансних процесів, тобто пухкіші шари грунту впливають на збільшення амплітуди сейсмічної хвилі внаслідок різниці імпедансів цих шарів і твердіших порід. Збільшення інтенсивності сейсмічності спостерігається на ділянках з пропластками слабозцементованих піщаноглинистих відкладів, хоча існують шари пісковиків, вапняків і піщаних мергелів різної потужності. Показано, що переміщення грунту не є одновимірними і не орієнтовані чітко за напрямком на сейсмічне джерело.
| 4. |
Кадыров А. Г. Глубинное строение и геодинамические особенности земной коры западного побережья Каспийского моря [Електронний ресурс] / А. Г. Кадыров, Г. Р. Садыгова, С. Т. Агаева // Геофизический журнал. - 2018. - Т. 40, № 4. - С. 191-208. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/gfj_2018_40_4_9 Наведено 2D гравітаційну модель по геодинамічному профілю Самур - Баку, розташованому на західному узбережжі Каспійського моря. Вивчено геодинамічні характеристики кори в районі профілю. 2D гравітаційна модель складена за допомогою методу підбору густинних меж. Проведено уточнення межі нижнього шару кори (28 - 32 км) і поверхні поділу Мохо (47 - 57 км). Уздовж профілю проаналізовано криві швидкості сучасних вертикальних і горизонтальних рухів. За кривими швидкості сучасних вертикальних рухів на межі піднімання і опускання земної кори виділено місця акумуляції напруженості за профілем. Показано також, що вздовж профілю основні зони акумуляції напружень розміщуються у безпосередній близькості від пунктів Худат, Чархи, Сіазань і Баку. Середнє значення швидкості деформації між двома GPS точками обчислено шляхом ділення різниці швидкостей на відстань між цими точками. Встановлено, що зона найбільшої швидкості деформації (97,5 nanostrain/рік) збігається із зоною Сіазанського розлому, зона Гусар-Шабранського крайового прогину характеризується швидкістю деформації 22,3 nanostrain/рік. Низька швидкість деформації (8,9 nanostrain/рік) збігається із зоною Шамаха-Гобустанського синклинорію. Зони концентрування напружень у гравітаційної моделі відповідають виступам по поверхні верхнього і нижнього шарів консолідованої кори і зафіксовані гіпоцентрами землетрусів. Визначено радіуси осередків землетрусів, що створюють додаткові відчутні напруження, які впливають на геодинамічні умови кори в районі профілю.
| 5. |
Бабаев Г. Р. Сильные землетрясения Азербайджана за исторический и современный периоды (концептуальный обзор) [Електронний ресурс] / Г. Р. Бабаев, С. Т. Агаева // Геофизический журнал. - 2021. - Т. 43, № 3. - С. 106-122. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/gfj_2021_43_3_8 По результатам изучения литературных и архивных первоисточников уточнены имеющиеся сведения о катастрофических и разрушительных землетрясениях на территории Азербайджана за исторический период с магнитудой <$E М~ symbol У~6>. Среди сильных исторических землетрясений в Азербайджане можно назвать землетрясения 427 года, Гянджинское (Гёйгёльское 1139 г.), Гянджинское 1235 г., Восточно-Кавказское 1667 г. (+-1 год), Маштагинское 1842 г., многочисленные Шамахинские землетрясения (1192, 1667 - 1669, 1828, 1859, 1868, 1872, 1902), Ардебильское 1924, Ленкоранское 1913), Каспийские землетрясения (957, 1812, 1842, 1852, 1911, 1935, 1961, 1963, 1986, 1989, 2000 гг.), вызвавшие изменение рельефа земной поверхности, разрушение строений и многочисленные человеческие жертвы. По уровню сейсмической активности и характеру пространственного распределения очагов сильных и слабых землетрясений территория республики разделена на несколько отдельных крупных зон: южный склон восточной части Большого Кавказа, Куринская впадина, северный склон Малого Кавказа, Талыш, Гусар-Дивичинская (ныне Гусаро-Шабранская) депрессия, Каспийское море. Исследована фоновая сейсмичность по результатам непрерывных инструментальных наблюдений за период 1902 - 2019 гг. На территории Азербайджана сейсмические процессы распределены неравномерно. Исследованы существующие каталоги сейсмических событий. Изучен характер изменения параметров сейсмичности. Дан обзорный концептуальный анализ двух основных методик по оценке сейсмической опасности: вероятностный и детерминистский, нашедших свое широкое применение в последние десятилетия. Выделены главные и общие задачи будущих сейсмологических исследований, которые предстоит выполнять в течение последующих десятилетий.
|
|
|