![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Біда В$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 26
Представлено документи з 1 до 20
|
| |
1. |
Біда В. І. Вивчення основних електрометричних показників гальванічної форми непереносимості сплавів металів ортодонтичних апаратів та зубних протезів для визначення оптимального алгоритму лікувально-профілактичних заходів у пацієнтів з ортодонтичною патологією та дефектами зубів і зубних рядів [Електронний ресурс] / В. І. Біда, Г. П. Леоненко, П. В. Леоненко, В. Є. Новошицький // Український стоматологічний альманах. - 2011. - № 3. - С. 3-7. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Usa_2011_3_2
| 2. |
Біда В. І. Зміни мікротвердості емалі та дентину зубів людини залежно від площі покриття коронки зуба ортопедичною конструкцією [Електронний ресурс] / В. І. Біда, С. М. Германчук // Український стоматологічний альманах. - 2012. - № 1. - С. 12-14. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Usa_2012_1_3
| 3. |
Біда В. С. Ортопедичне лікування хворих із оклюзійно-артикуляційним синдромом дисфункції скронево-нижньощелепного суглоба [Електронний ресурс] / В. С. Біда, С. М. Клочан // Український стоматологічний альманах. - 2012. - № 3. - С. 22-24. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Usa_2012_3_7
| 4. |
Біда В. І. Показники мікроциркуляції тканин пародонта у осіб з патологічним стиранням твердих тканин зубів різного ступеня тяжкості, ускладненим бруксизмом [Електронний ресурс] / В. І. Біда, В. І. Струк, О. В. Біда, Т. Г. Сидоренко // Збірник наукових праць співробітників НМАПО ім. П. Л. Шупика. - 2015. - Вип. 24(1). - С. 471-477. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Znpsnmapo_2015_24(1)__76 Патологічне стирання твердих тканин зубів різного ступеня тяжкості, ускладнене бруксизмом, супроводжується низкою морфофункціональних змін зубощелепної системи, разом з тим, питання характеру патологічних змін тканин пародонта у разі зазначених патологічних процесів залишаються недостатньо вивченими. Мета роботи - вивчити особливості показників мікроциркуляції тканин пародонту зубів за їх патологічного стирання, ускладненого бруксизмом. Обстежено 120 пацієнтів віком від 18-ти до 65-ти років з патологічним стиранням твердих тканин зубів різного ступеня та контрольну групу пацієнтів цього ж вікового періоду, з фізіологічними формами стирання у межах емалі, інтактними зубними рядами та фізіологічними формами прикусу із застосуванням клінічних методів дослідження та лазерної допплерівської флоуметрії (ЛДФ). Діагностику бруксизму здійснювали за кількістю бруксизмальних епізодів із застосуванням приладу BiteStrip (Німеччина). У разі збереження анатомічної форми зубів за початкових форм патологічного стирання, ускладненого бруксизмом встановлено збільшення рівня мікроциркуляції тканин пародонту опорних зубів, як реакцію на підвищене функціональне навантаження у порівнянні із контролем. З втратою анатомічної форми зубів (від 2/3 довжини коронки до рівня ясен) діагностовано достовірне зниження параметрів мікроциркуляції (ПМ) (наприклад, ПМ альвеолярних ясен у 3-й групі склав <$E16,0~symbol С~0,31> (пф.од.) проти <$E20~symbol С~0,16> (пф.од.) у осіб 4-й групи відповідно) що засвідчує про наявність дистрофічних процесів й зниження резервних можливостей мікросудин тканин пародонта, зумовлених відсутністю оптимального функціонального жувального навантаження внаслідок порушення анатомічної форми та втрати коронок зубів. Висновки: підвищене оклюзійне навантаження, спричинене бруксизмом та втрата анатомічної форми зубів внаслідок їх патологічного стирання суттєво впливає на показники мікроциркуляції тканин пародонта, погіршує загальний прогноз ортопедичного лікування та потребує подальшого вивчення.
| 5. |
Біда В. І. Профілометрія як метод визначення мікротопографії поверхонь конструкційних матеріалів у ортопедичній стоматології [Електронний ресурс] / В. І. Біда, А. В. Пальчиков, Г. В. Пальчикова, І. І. Паливода, І. М. Чорненький // Збірник наукових праць співробітників НМАПО ім. П. Л. Шупика. - 2015. - Вип. 24(1). - С. 477-482. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Znpsnmapo_2015_24(1)__77 У сучасній стоматології із метою реабілітації дефектів зубів і зубних рядів застосовуються багато конструкційних матеріалів різних груп. Якісні та кількісні характеристики поверхні штучних матеріалів надають змогу аналізувати терміни використання штучних матеріалів, їх вплив на опорні зуби та зуби-антагоністи. Інформативні безконтактні методики аналізу мікротопографії поверхонь матеріалів надають широку уяву про характеристики досліджуваних поверхонь. Наведено огляд методики дослідження мікротопографії поверхонь конструкційних стоматологічних матеріалів, засоби й умови одержання інформації за допомогою профілометра. Мета роботи - аналіз методики проведення мікротопографії поверхонь стоматологічних матеріалів та її можливості щодо оцінки кількісних і якісних характеристик поверхневих шарів досліджуваних зразків. Дослідження можливостей методики профілометрії поверхні зразків проводилося із використанням безконтактного профілометра "Мікрон-альфа" за методом обробки послідовності інтерференційних даних у разіи частково когерентного освітлення з метою одержання кількісних і якісних показників поверхонь матеріалів. Проведено дослідження надали змогу одержати візуалізацію та цифрову обробку поля досліджуваних зразків, графічну інтерпретацію результатів та їх оцінку, будувати 2D- та 3D-профілі поверхні, кількісно оцінювати характеристики. Висновки: профілометрія як методика безконтактного аналізу кількісних і якісних характеристик поверхонь може використовуватися для контролю стану поверхонь як готових конструкцій, так і зразків матеріалів або шліфів твердих тканин зубів із відображенням показників їх мікрошорсткості, рельєфу, наявності зношування, дефектів, тріщин, тощо. Методика безконтактної профілометрії може використовуватися у наукових дослідженнях, для яких інформація про якість та рельєф поверхні зразка є вирішальною.
| 6. |
Біда В. І. Дослідження впливу штучних коронок на стан маргінального пародонту опорних зубів [Електронний ресурс] / В. І. Біда, І. І. Паливода, А. В. Пальчиков, Г. В. Пальчикова, Р. Г. Оснач, І. М. Чорненький // Збірник наукових праць співробітників НМАПО ім. П. Л. Шупика. - 2015. - Вип. 24(2). - С. 52-58. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Znpsnmapo_2015_24(2)__10 Актуальність дослідження зумовлена високою потребою населення в лікуванні незнімними конструкціями зубних протезів, а також значною кількістю та тяжкістю ускладнень, які розвиваються внаслідок використання таких конструкцій. Відомо, що навіть незначні травматичні ушкодження тканин маргінального пародонту на етапах виготовлення незнімних конструкцій зубних протезів, сприяють виникненню рецесії ясенного краю, що стає причиною зниження естетичних показників зубних протезів. Мета роботи - підвищення ефективності ортопедичного лікування хворих з незнімними конструкціями зубних протезів шляхом дослідження найбільш характерних ускладнень з боку маргінального пародонту опорних зубів. Для дослідження було відібрано опорні зуби з одиночними коронками. Для визначення змін з боку маргінального пародонту опорних зубів застосовано індекс гігієни ротової порожнини, запропонований J. C. Green і J. R. Vermillion (1960, 1964), проба Шиллера - Писарєва, індексу гінгівіту GI (Loe, Silness, 1967). Рецесію ясенного краю оцінювали у 6-ти точках біля кожного опорного зуба. За результатами проведених досліджень встановлено, що застосування незнімних ортопедичних конструкцій супроводжується патологічними змінами у вигляді запалення маргінального пародонту та рецесії ясенного краю опорних зубів. Висновки: за результатами проведених досліджень встановлено, що застосування незнімних ортопедичних конструкцій супроводжується патологічними змінами у вигляді запалення маргінального пародонту та рецесії ясенного краю опорних зубів. З метою профілактики уражень маргінального пародонта та рецесії ясенного краю доцільне застосування сучасних методик виготовлення литих конструкцій з керамічним покриттям і створенням уступу не нижче рівня ясен.
| 7. |
Біда В. І. Огляд методики наноіндентування для визначення мікромеханічних властивостей твердих тканин зубів та стоматологічних матеріалів [Електронний ресурс] / В. І. Біда, А. В. Пальчиков, Г. В. Пальчикова, І. І. Паливода, І. М. Чорненький // Збірник наукових праць співробітників НМАПО ім. П. Л. Шупика. - 2015. - Вип. 24(3). - С. 24-29. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Znpsnmapo_2015_24(3)__6 Прогнозування ефективності конструкцій у ортопедичній стоматології базується на законах механіки та фізики. Дослідження фізико-механічних властивостей стоматологічних матеріалів (СМ) (каркасних матеріалів, облицювальної кераміки, композитних матеріалів, фіксуючих цементів, тощо) та аналіз одержаних даних є актуальним методом одержання інформації щодо характеристик готових ортопедичних конструкцій, планування їх застосування у кожному клінічному випадку та прогнозування терміну служби конструкцій. Однією з найбільш інформативних методик дослідження мікромеханічних властивостей СМ та твердих тканин зубів (ТТЗ) є методика наноіндентування. Мета роботи - вивчення методики наноіндентування - засобу аналізу мікромеханічних властивостей СМ і характеристик ТТЗ. Визначення й аналіз мікромеханічних властивостей об'єктів дослідження проводилися із використанням сучасного апаратно-програмного комплексу - наноіндентометра. Складовими частинами комплексу є: апаратна частина (наноіндентометр) та програма аналізу й обробки одержаних даних. Наноіндентування відноситься до високоточних неруйнуючих методик дослідження зразків, що надає змогу аналізувати мікромеханічні характеристики як конструкційних СМ, так і готових ортопедичних конструкцій без їх руйнування. Висока точність сучасних індентометрів надає змогу одержувати дослідницьку інформацію на нанорівнях, достовірно її оцінити та проаналізувати мікромеханічні властивості новітніх конструкційних СМ. Висновки: огляд методики дослідження фізико-механічних показників конструкційних СМ та ТТЗ людини, принципи й інформаційні можливості наноіндентування надають змогу стверджувати про високу інформативність неруйнуючої методики.
| 8. |
Біда В. І. Проблема перевірки якості підготовки фахівців, які навчаються на кафедрі ортопедичної стоматології [Електронний ресурс] / В. І. Біда, О. М. Дорошенко, П. В. Леоненко, С. М. Клочан, О. А. Омельяненко // Современная стоматология. - 2015. - № 2. - С. 132-134. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/ss_2015_2_32 Сучасні освітні інновації, до яких можна віднести комп'ютерний тестовий контроль, дозволять наблизити стандарти підготовки лікарів-стоматологів-ортопедів до міжнародних вимог і максимально сприяти підвищенню якості їх професійної діяльності. Мета: запровадження в навчально-методичну роботу кафедри ортопедичної стоматології нових освітніх стандартів післядипломної підготовки лікарів, зокрема сучасних тестових форм контролю знань. Результати багаторічного досвіду використання тестового комп'ютерного контролю при оцінці знань лікарів-курсантів циклів ПАЦ з ортопедичної стоматології підтвердили ряд його позитивних сторін, а саме: об'єктивність оцінки результатів виконаної роботи; оперативність, що дозволяє перевірити великий обсяг знань лікарів у відносно короткі строки; автономність роботи курсанта; індивідуальність - кожний курсант одержує певну комбінацію тестів за ступенем складності відповідно до його кваліфікаційної категорії; інформативність - курсант бачить результати своєї роботи. Висновки: незважаючи на високий ступінь об'єктивності, оперативності та інформативності комп'ютерного тестування, ми вважаємо, що воно може бути лише однією зі складових системи навчання на післядипломному етапі, а не домінувати над іншими видами підготовки.
| 9. |
Дорошенко О. М. Порівняльна оцінка ефективності клінічного застосування знімних зубних протезів, виготовлених із різних конструкційних матеріалів [Електронний ресурс] / О. М. Дорошенко, В. І. Біда, П. В. Леоненко, С. М. Клочан, В. І. Радько, О. А. Омельяненко, О. М. Овчаренко // Збірник наукових праць співробітників НМАПО ім. П. Л. Шупика. - 2016. - Вип. 25. - С. 458-462. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Znpsnmapo_2016_25_72 Кількість осіб, що користуються знімними конструкціями зубних протезів, щорічно зростає і становить від 27 до 70 % від загальної кількості пацієнтів, що потребують ортопедичного лікування. Тому ведеться активний пошук нових базисних матеріалів, які були б біологічно індиферентними до тканин порожнини рота. Мета роботи - порівняльна оцінка ефективності клінічного застосування знімних зубних протезів, виготовлених із різних конструкційних матеріалів. Проведено обстеження та ортопедичне лікування 40-ка пацієнтів віком від 30-ти до 70-ти років частковими знімними пластинковими протезами, яких було розподілено на 2 ідентичні групи. До 1 групи увійшли 20 осіб, яким було виготовлено 22 знімних протеза із акрилової пластмаси "Фторакс", до 2 - 20 осіб, яким виготовлено 25 аналогічних протезів із нейлону "Флексипласт". Для діагностики й оцінки ефективності протезування використовували суб'єктивні та об'єктивні методи дослідження. Незважаючи на матеріал виготовлення протезів, через 30 діб застосування всі 100 % пацієнтів адаптувалися до них. За клінічним станом ротової порожнини та кількістю проведених корекцій перевагу виявили протези із нейлону. Висновки: необхідне подальше вивчення впливу термопластичних матеріалів на тканини протезного ложа і стан місцевого імунітету слизової оболонки порожнини рота та можливості їх застосування як альтернативи акриловим полімерним матеріалам.
| 10. |
Біда В. І. Клінічний випадок використання універсальної розбірної пародонтологічної шини в пацієнтів із генералізованим пародонтитом тяжкого ступеня [Електронний ресурс] / В. І. Біда, П. О. Гурин, Г. І. В’юн // Проблеми безперервної медичної освіти та науки. - 2017. - № 3. - С. 82-85. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Psmno_2017_3_19
| 11. |
Біда В. І. Зміни в тканинах пародонта у хворих на цукровий діабет [Електронний ресурс] / В. І. Біда, С. М. Германчук // Актуальні проблеми сучасної медицини. - 2017. - Т. 17, Вип. 1. - С. 288-292. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/apsm_2017_17_1_68
| 12. |
Дієв Є. В. УОТ роботи зубних техніків на імплантологічному прийомі. Мостоподібні протези [Електронний ресурс] / Є. В. Дієв, С. А Шнайдер, В. І. Біда, В. А. Лабунець, Т. В. Дієва, В. З. Обідняк // Вісник стоматології. - 2017. - Т. 24, № 2. - С. 26-33. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/VSL_2017_24_2_8 Мостоподібні зубні протези з опорою на дентальні імплантати достатньо широко використовуються в практичній охороні здоров'я для протезування пацієнтів з різноманітними адентіями. Дані конструкції виготовляються зубними техніками протягом 3 - 4 лабораторних етапів з металу, кераміки, композиту, пластмаси та їх комбінацій. Для юридичного впровадження методик дентальної імплантації в повсякденну медичну практику, вкрай необхідна наявність відомчих норм часу зубних техніків у вигляді умовних одиниць трудомісткості на виробництво протезів з опорою на імплантати, які встановлюються на основі усереднених нормативів часу. Дані нормативи не завжди співпадають з показниками фактичних трудовитрат фахівців.
| 13. |
Біда В. І. Порівняння ефективності застосування адгезивної волоконної шини та універсальної розбірної пародонтологічної шини у пацієнтів з генералізованим пародонтитом ІІ ступеня тяжкості [Електронний ресурс] / В. І. Біда, П. О. Гурин, Г. І. В’юн // Вісник проблем біології і медицини. - 2018. - Вип. 2. - С. 359-363. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vpbm_2018_2_87
| 14. |
Біда В. І. Аналіз розподілу жувального навантаження за допомогою методу скінченних елементів незашинованих зубів фронтальної ділянки нижньої щелепи та зубів, зашинованих універсальною розбірною пародонтологічною шиною [Електронний ресурс] / В. І. Біда, П. О. Гурин, Г. І. В'юн // Сучасна стоматологія. - 2018. - № 2. - С. 64-68. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/ss_2018_2_16 Чисельний розрахунок напружених станів, що виникають у зубощелепній системі, у програмах, які базуються на методі скінченних елементів (МСЕ), є актуальним питанням у стоматології. Математичний аналіз дозволяє вивчити механізми перерозподілу жувального навантаження без шин і при використанні шинувальних конструкцій та обгрунтувати необхідність їх використання. У свою чергу, зменшення навантаження на тканини, що їх підтримують і залишились, але пошкоджені внаслідок пародонтиту, дозволяє підримувати довгострокову ремісію пародонтиту. Мета роботи - проаналізувати розподіл жувального навантаження та визначити ділянки максимальних напруг за Мізесом (von Mises) у незашинованих і зашинованих за допомогою універсальної розбірної пародонтологічної шини зубах фронтальної ділянки нижньої щелепи. Дослідження виконувалися за допомогою методу скінченних елементів у програмі ANSYS Workbench 17,0 з використанням тривимірних моделей "опірні зуби-тканини пародонту-кістка" при навантаженні у 100 та 200 Н. Моделі включали вісім фронтальних зубів нижньої щелепи з різним ступенем утрати кісткової підтримки (50 і 75 %). Для порівнняння була створена модель універсальної розбірної пародонтологічної шини. Моделювання відбувалося за допомогою програмного пакету "Solid Works 2006". Без використання шинуючих конструкцій навантаження у 100 Н у моделі зубного ряду з утратою 50 % кістки розподіляється нерівномірно. Максимальне навантаження, яке випробовують тканини пародонту та кістка, - це 21,77 та 33,82 MPa за von Mises відповідно. При підвищенні втрати кісткової тканини до 75 % еквівалентні напруги на корені та пародонт збільшуються до 65,82 (на вестибулярних поверхнях різців) і 88,50 MPa за von Mises - у кістковій тканині. Використання універсальної розбірної пародонтологіної шини дозволяє зменшити ці показники до 7,0 та 6,03 MPa за von Mises у тканинах пародонту та кістковій тканині, відповідно, при 50 % втрати кістки, та 13,3 і 36,12 MPa при втраті 75 % кістки. Висновки: велике нерівномірне навантаження в ділянках пародонту з різним ступенем деструкції є патологічним і посилює течію пародонтиту за рахунок порушення мікроциркуляції та прискорює розвиток зубощелепних деформацій у вигляді віялоподібного розходження зубів. Використання в якості шинувальної конструкції універсальної розбірної пародонтологічної шини дозволяє перерозподілити жувальне навантаження більш фізіологічно та зменшити його на підтримуючі тканини в середньому у три рази.
| 15. |
Дорошенко О. М. Вплив комплексу профілактичних заходів на строки адаптації до знімних зубних протезів під час ортопедичного лікування дефектів зубних рядів із застосуванням матеріалу "Ufi Gel® hard” фірми "VOCO” (Німеччина) [Електронний ресурс] / О. М. Дорошенко, В. І. Біда, Т. М. Волосовець, О. А. Омельяненко, М. В. Дорошенко, О. П. Гуменюк // Сучасна стоматологія. - 2018. - № 3. - С. 9-14. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/ss_2018_3_3 Застосування часткових знімних зубних протезів (ЧЗП) у осіб з дефектами зубних рядів відновлює анатомічну цілісність зубного ряду, функцію жування, естетику та артикуляцію. Поряд з іншими найважливішою функцією є відновлення функції жування [1 - 3]. Тому основним завданням адаптації до ЧЗП є формуванням рухового стереотипу, при утворенні якого встановлюється складна, але досконала взаємодія між центральною нервовою системою й руховим апаратом. Багато питань із цієї проблеми потребують подальшого вивчення. Мета роботи - підвищення ефективності безпосереднього ортопедичного лікування дефектів зубних рядів шляхом прискорення адаптації до ортопедичних конструкцій із застосуванням профілактичних заходів, що полягали в перебазуванні часткових знімних протезів. Проведено електроміографічне (ЕМГ) обстеження 38 осіб віком від 45 до 60 років, яким було проведене безпосереднє ортопедичне лікування дефектів зубних рядів частковими знімними протезами (ЧЗП). Пацієнти були розділені на дві групи - 1-у групу склали 18 осіб, яким виготовляли ЧЗП з литими ацеталовими базисами та не проводили клінічного перебазування ортопедичних конструкцій, а 2-у групу - 20 осіб, яким проводили аналогічне ортопедичне втручання, але із клінічним перебазуванням протезів матеріалом "Ufi Gel hard" фірми "VOCO" (Німеччина) через місяць з початку користування знімними протезами. 9 пацієнтів з інтактними зубними рядами склали контрольну групу. Електроміографічні дослідження проводили за допомогою ком'ютерного нейроелектроміографа M-Test виробництва об'єднання "ДХ-системи" (м. Харків). Біоелектрична активність жувальних м'язів під час ЕМГ-досліджень оцінювалась якісно й кількісно. При кількісній обробці електроміограм враховували такі показники: амплітуду стиснення та жування (у мкВ); час активності (мс); тривалість фази спокою (мс); співвідношення тривалості фаз активності та спокою. Через три місяці з початку користування знімними протезами в пацієнтів дослідних груп засвідчили значну перевагу функціональних показників і відновлення активності зубощелепної системи (ЗЩС) у групі, де проводилося клінічне перебазування протезів матеріалом "Ufi Gel hard" фірми "VOCO" (Німеччина). Висновки: хоча запропонована методика підвищення ефективності адаптації до знімних протезів не викликає ніяких сумнівів, необхідно зазначити, що в жодному випадку при застосуванні знімних конструкцій зубних протезів, особливо за умови їх виготовлення одразу після видалення зубів, функціональні показники ЗЩС повністю не відновлюються й не відповідають показникам осіб з інтактними зубними рядами, що свідчить про необхідність своєчасного проведення лікувально-профілактичних заходів, спрямованих на збереження цілісності зубного ряду, природних зубів і пародонту.
| 16. |
Біда В. І. Результати лікування пацієнтів із малими включеними дефектами зубних рядів бічної ділянки шляхом мезіалізації жувальної групи зубів за даними клінічних показників [Електронний ресурс] / В. І. Біда, О. М. Дорошенко, Р. Г. Оснач // Збірник наукових праць співробітників НМАПО ім. П. Л. Шупика. - 2018. - Вип. 30. - С. 357-366. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Znpsnmapo_2018_30_35 Одним з найбільш розповсюджених ускладнень часткової втрати зубів є деформації зубних рядів, які супроводжуються характерними стійкими патологічними морфофункціональними змінами зубощелепної системи, естетичними, фонетичними та функціональними порушеннями. Мета дослідження - аналіз результатів проведеного лікування пацієнтів із малими включеними дефектами зубних рядів бічної ділянки у разі застосування апарату для мезіалізації жувальної групи зубів (Деклараційний патент на винахід № 105103 "Ортодонтичний апарат для мезіалізації жувальної групи зубів" від 10.04.2014 р.) за даними клінічних показників. Пацієнтів, яким було проведено лікування, було розподілено на 2 клінічні групи. До I групи увійшло 66 осіб віком 18 - 29 років, яким було встановлено 35 ортодонтичних апаратів власної конструкції (1 підгрупа) та 31 застосовано техніку прямої дуги (2 підгрупа), до II групи увійшло 63 пацієнта віком 30 - 44 років, яким було встановлено 32 ортодонтичні апарати власної конструкції (1 підгрупа) та 31 застосовано техніку прямої дуги (2 підгрупа). Пацієнти обстежувалися клінічно із визначенням індексів гігієни ротової порожнини. Основними ускладненнями ортодонтичного лікування, виявлено: нахил коронкової частини переміщуваних зубів у ділянку дефекту - у 13,2 %; зміщення опорних зубів в ділянку дефекту - у 9,3 %; ротація переміщуваних зубів - у 4,7 %; поєднання декількох ускладнень - у 4,7 % осіб. Нахил коронкової частини переміщуваних зубів у ділянку дефекту відмічали в основному у пацієнтів, яких лікували брекет-системою: у 22,6 % осіб - I групи 2-ої підгрупи і 25,8 % осіб - II групи 2-ої підгрупи. У разі застосування апарату власної конструкції такі ускладнення були мінімальними і виявлені лише у 6,3 % осіб в II групі. Висновки: для скорочення термінів ортодонтичного переміщення зубів і запобігання виникненню ускладнень у зазначених пацієнтів рекомендовано застосовувати апарат для мезіалізації жувальної групи зубів (Деклараційний патент на винахід № 105103 "Ортодонтичний апарат для мезіалізації жувальної групи зубів" від 10.04.2014 р.).
| 17. |
Біда В. І. Сучасні аспекти підготовки лікарів-стоматологів-ортопедів у системі післядипломної освіти [Електронний ресурс] / В. І. Біда, О. М. Дорошенко, В. І. Радько, П. В. Леоненко, С. М. Клочан, П. О. Гурін, О. А. Омельяненко, І. І. Паливода, Р. Г. Оснач, А. В. Пальчиков // Сучасна стоматологія. - 2018. - № 4. - С. 64-66. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/ss_2018_4_18 Головним завданням безперервної післядипломної освіти лікарів стоматологів-ортопедів на сучасному етапі є високоякісне навчання, орієнтоване на кінцеву мету - підвищення рівня професійної компетентності лікарів, що є загальноприйнятим у світовій практиці. Мета роботи - аналіз динаміки та оптимізація підготовки лікарів-стоматологів-ортопедів у системі післядипломної освіти на кафедрі ортопедичної стоматології ІС НМАПО ім. П. Л. Шупика на циклах тематичного вдосконалення з ортопедичної стоматології за перспективними, сучасними напрямами. Лікарі-стоматологи-ортопеди під час навчання на циклах тематичного вдосконалення на кафедрі ортопедичної стоматології ІС НМАПО ім. П. Л. Шупика підвищують рівень теоретичних знань, удосконалюють професійні вміння та практичні навички, необхідні лікарю-стоматологу-ортопеду для самостійної роботи в медичних закладах при виконанні певного виду ортопедичних втручань. Висновки: навчаючись на циклах тематичного вдосконалення з ортопедичної стоматології, які проводяться на кафедрі ортопедичної стоматології ІС НМАПО ім. П. Л. Шупика, лікарі-стоматологи-ортопеди отримують новітню інформацію - якнайглибшу і найширшу, з максимальним оволодінням практичними навичками для надання кваліфікованої та спеціалізованої допомоги. Знання лікарями-стоматологами-ортопедами сучасних методів діагностики, лікування та профілактики основних стоматологічних захворювань сприятиме підвищенню якості надання стоматологічної допомоги при проведенні підготовки, планування й виготовлення конструкцій зубних протезів з використанням актуальних методик.
| 18. |
Клочан С. М. Теоретичне обґрунтування використання таксономічної класифікації скронево-нижньощелепних розладів як методологічної основи в організації та проведенні епідеміологічних і клінічних досліджень [Електронний ресурс] / С. М. Клочан, В. І. Біда, О. А. Омельяненко // Сучасна стоматологія. - 2018. - № 4. - С. 67-71. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/ss_2018_4_19
| 19. |
Біда В. І. Вплив клінічного перебазування на активність зубощелепної системи при лікуванні дефектів зубних рядів знімними конструкціями зубних протезів [Електронний ресурс] / В. І. Біда, О. М. Дорошенко, В. І. Радько, П. В. Леоненко, С. М. Клочан, П. О. Гурін, О. А. Омельяненко, І. І. Паливода, А. В. Пальчиков, Р. Г., Германчук С. М. Оснач // Український журнал медицини, біології та спорту. - 2019. - Т. 4, № 1. - С. 177-182. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/ujmbs_2019_4_1_27
| 20. |
Біда В. І. Клінічна ефективність використання різних видів шинуючих конструкцій у пацієнтів із генералізованим пародонтитом ІІІ ступеня тяжкості [Електронний ресурс] / В. І. Біда, П. О. Гурин, Г. І. В’юн // Клінічна стоматологія. - 2018. - № 2. - С. 58-63. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/klct_2018_2_13
| | |
|
|