![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Гавриляк В$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 49
Представлено документи з 1 до 20
|
| |
1. |
Гавриляк В. В. Жирнокислотний склад структурних ліпідів нормальних і патологічно змінених вовняних волокон [Електронний ресурс] / В. В. Гавриляк, В. М. Ткачук // Український біохімічний журнал. - 2012. - Т. 84, № 5. - С. 106-111. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/BioChem_2012_84_5_14 Мета досліджень - з'ясувати жирнокислотний склад структурних ліпідів, виділених із нормальних і патологічно змінених вовняних волокон. Одержані результати свідчать, що незалежно від виду дефекту вовняного волокна, мають місце кількісні зміни в їхньому жирнокислотному складі. Показано, що основною жирною кислотою ковалентно зв'язаних ліпідів, виділених із вовняних волокон, є 18-метилейкозанова кислота (18-МЕК), вміст якої становить майже 40 % від їх загальної кількості, при цьому кількість її у складі вільних ліпідів у нормі не перевищує 4 %. Встановлено зниження рівня 18-МЕК у складі ковалентно зв'язаних ліпідів як за патологічного стоншення, так і у разі звалювання вовняних волокон, що пов'язано з пошкодженням поверхні кутикулярного шару. Збільшення частки 18-МЕК у складі вільних ліпідів у разі звалювання вовняних волокон може свідчити про руйнування тіоефірних зв'язків між ліпідами і протеїнами ламелярних структур кутикулярного шару.
| 2. |
Гавриляк В. В. Структурні зміни кератину волоса людини за норми та патології [Електронний ресурс] / В. В. Гавриляк, Л. Ю. Сенцев, О. М. Шехович // Медична хімія. - 2013. - Т. 15, № 1. - С. 16-19. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Med_chim_2013_15_1_5
| 3. |
Гавриляк В. В. Вплив оксидаційного стресу на структурну організацію кератину волоса людини [Електронний ресурс] / В. В. Гавриляк // Вісник Запорізького національного університету. Біологічні науки. - 2013. - № 3. - С. 63-68. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vznu_bio_2013_3_11
| 4. |
Гавриляк В. В. Дослідження біофізичних характеристик кератину волоса людини методом імпедансної спектроскопії [Електронний ресурс] / В. В. Гавриляк, О. С. Яремкевич // Вісник проблем біології і медицини. - 2014. - Вип. 1. - С. 208-211. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vpbm_2014_1_44
| 5. |
Игнатенко Г. А. Изменение реологических параметров крови у больных с нейроциркуляторной дистонией [Електронний ресурс] / Г. А. Игнатенко, И. В. Мухин, В. Г. Гавриляк, Е. И. Молдованова // Кровообіг та гемостаз. - 2013. - № 3-4. - С. 94-98. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/kogs_2013_3-4_14
| 6. |
Ігнатенко Г. А. Використання інтервальної нормобаричної гіпокситерапії в комплексному лікуванні нейроциркуляторної дистонії [Електронний ресурс] / Г. А. Ігнатенко, І. В. Мухін, В. Г. Гавриляк, К. І. Молдованова // Питання експериментальної та клінічної медицини. - 2013. - Вип. 17, Т. 2. - С. 29-33. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/pekm_2013_17_2_8
| 7. |
Гавриляк В. В. Концентрація сульфуровмісних сполук, тирозину і триптофану у волосі людини за дії хімічного стресу [Електронний ресурс] / В. В. Гавриляк // Вісник проблем біології і медицини. - 2013. - Вип. 3(2). - С. 78-81. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vpbm_2013_3(2)__17
| 8. |
Гавриляк В. Г. Эффективность интервальной нормобарической гипокситерапии у больных на начальных этапах артериальной гипертензии [Електронний ресурс] / В. Г. Гавриляк // Проблеми екологічної та медичної генетики і клінічної імунології. - 2013. - Вип. 5. - С. 283-291. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/pemgki_2013_5_37
| 9. |
Игнатенко Г. А. Некоторые особенности течения нейроциркуляторной дистонии [Електронний ресурс] / Г. А. Игнатенко, И. В. Мухин, В. Г. Гавриляк, Е. Н. Кошелева // Проблеми екологічної та медичної генетики і клінічної імунології. - 2014. - Вип. 1. - С. 313-318. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/pemgki_2014_1_38
| 10. |
Гавриляк В. В. Електропровідність кератинових волокон за дії тіогліколевої кислоти [Електронний ресурс] / В. В. Гавриляк, О. С. Яремкевич // Вісник проблем біології і медицини. - 2014. - Вип. 4(1). - С. 47-51. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vpbm_2014_4(1)__12
| 11. |
Гавриляк В. В. Імпедансна характеристика кератину вовняного волокна [Електронний ресурс] / В. В. Гавриляк, О. С. Яремкевич, Г. М. Седіло // Біологія тварин. - 2014. - Т. 16, № 1. - С. 42-48. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/bitv_2014_16_1_7 Наведено результати дослідження біофізичних параметрів вовняних волокон за допомогою методу імпедансної спектроскопії у разі змінного струму частотою від 1 до 100 кГц. В експерименті використали вовняні волокна із середнім діаметром d = 28,4 мкм, а їх хімічне оброблення моделювали за допомогою 10 % водного розчину тіогліколевої кислоти за температури 37 C протягом 15 хв. За допомогою сканувальної електронної мікроскопії вивчено структурні зміни поверхні нативного вовняного волокна та після його хімічного оброблення тіогліколевою кислотою. Показано, що оброблення волоса тіогліколевою кислотою призводить до деструкції його кутикулярного шару. Установлено, що імпеданс нативного вовняного волокна за частоти струму від 1 до 40 кГц вірогідно вищий у порівнянні з хімічно обробленою вовною. Найнижче значення загального опору зафіксоване за частоти 10 кГц (5,36 Ом та 3,03 Ом відповідно для нативного й обробленого волокна). На частоті 40 кГц загальний імпеданс нативного вовняного волокна збільшувався на 58 % (<$Eroman P~symbol Г~0,05>), а хімічно обробленого вовняного волокна був у 2,6 раза вищий (<$Eroman P~symbol Г~0,001>), у порівнянні з опором, виміряним на частоті 10 кГц. Різниці в імпедансі нативних і хімічно модифікованих вовняних волокон пов'язані зі зміною нативної структури протеїнів шляхом послаблення дисульфідних та сольових зв'язків між молекулами кератину в результаті пенетрації водного розчину тіогліколевої кислоти всередину волокна. Показано, що фазовий кут <$Ephi> зсуву між активною і реактивною складовою опору вовняних волокон, оброблених тіогліколевою кислотою, незалежно від частоти змінного струму, є нижчим у порівнянні з нативною вовною.
| 12. |
Польська П. І. Продуктивність і фізико-хімічні властивості вовни інтенсивних типів овець асканійської м’ясо-вовнової породи в екстремальних умовах [Електронний ресурс] / П. І. Польська, Г. П. Калащук, О. Й. Атановська-Маслюк, Н. П. Глєбова, Н. П. Параняк, П. В. Стапай, І. А. Макар, В. В. Гавриляк, С. В. Кочетов // Науковий вісник "Асканія-Нова". - 2008. - Вип. 1. - С. 231-240. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/nvan_2008_1_39
| 13. |
Гавриляк В. В. Електронно-мікроскопічні дослідження паталогічно стоншеної вовни [Електронний ресурс] / В. В. Гавриляк // Науковий вісник "Асканія-Нова". - 2012. - Вип. 5(2). - С. 309. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/nvan_2012_5(2)__46
| 14. |
Стапай П. В. Особливості ліпідного та білкового складу м’язової тканини овець таврійського типу асканійської тонкорунної породи різних конституційних типів [Електронний ресурс] / П. В. Стапай, Н. М. Параняк, В. В. Гавриляк, С. В. Кочетов, Н. С. Строгуш, В. М. Іовенко, В. О. Сербіна // Науковий вісник "Асканія-Нова". - 2010. - Вип. 3. - С. 162-156. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/nvan_2010_3_24
| 15. |
Гавриляк В. В. Характеристика структури кератинових волокон різних типів [Електронний ресурс] / В. В. Гавриляк // Вісник Одеського національного університету. Серія : Біологія. - 2013. - Т. 18, Вип. 3. - С. 9-15. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vonu_biol_2013_18_3_3 Наведено результати порівняльного аналізу структурних характеристик кератинових волокон різної морфологічної будови. Встановлено відмінності в їх амінокислотному складі та співвідношенні протеїнових фракцій, які відповідають певним морфологічним компонентам волокна. Співвідношення між кристалічною та аморфною фазами волокон збільшується у ряді: волос людини <$E symbol О>волос щура<$E symbol О>вовна овець і становить відповідно 1,9; 2,1; 2,3.
| 16. |
Дружина О. С. Показники білкового обміну у крові баранчиків за умов використання у їх раціонах амінокислот лізину, метіоніну та cульфуру [Електронний ресурс] / О. С. Дружина, В. В. Гавриляк, П. В. Стапай, Н. П. Сидір // Вісник Сумського національного аграрного університету. Серія : Тваринництво. - 2014. - Вип. 2(1). - С. 117-120. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vsna_tvar_2014_2(1)__28
| 17. |
Сидір Н. П. Показники ліпідного обміну у крові вівцематок української гірськокарпатської породи та породи прекос за умов використання у раціонах різних рівнів мінеральних елементів (S, I, CU, ZN, CO) та фільтроперліту [Електронний ресурс] / Н. П. Сидір, П. В. Стапай, В. В. Гавриляк, Н. М. Параняк // Науково-технічний бюлетень Інституту біології тварин і Державного науково-дослідного контрольного інституту ветпрепаратів та кормових добавок. - 2013. - Вип. 14, № 3-4. - С. 43-48. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Ntbibt_2013_14_3-4_9 Наведено результати досліджень показників ліпідного обміну у крові вівцематок за використання у раціонах різних рівнів мінеральних елементів (S, I, Zn, Cu, Co) та жирової домішки у складі фільтроперліту. З'ясовано, що включення до основного раціону гірськокарпатських маток сполук S і I позитивно позначилося на показниках ліпідного обміну в їх організмі. У крові маток дослідних груп, які одержували в складі основного раціону домішки I (перша група), а також I і S (друга група), вміст загальних ліпідів підвищився відповідно на 6,9 і 16,0 % (P << 0,001) у порівнянні з контрольною групою тварин. При цьому рівень загальних ліпідів у крові тварин дослідних груп збільшувався головним чином за рахунок збільшення у їх складі фосфоліпідів, оскільки інші ліпідні компоненти крові, зокрема, окремі фракції холестеролу, моно-, ди- і триацилгліцероли та НЕЖК, не зазнавали суттєвих змін. У крові тварин першої дослідної групи вміст фосфоліпідів зріс на 27,6 % (P << 0,01), а у крові тварин другої дослідної групи - на 40,5 % (P << 0,001). Стосовно ліпідних компонентів крові вівцематок породи прекос, які у складі основного раціону одержували домішку S, I, Zn, Cu, Co на 20 % більше від існуючих норм (перша дослідна група), а також вказані мінеральні елементи у поєднанні з ліпідною домішкою у складі фільтроперліту (друга дослідна група), то рівень і спрямованість їх змін аналогічні, як і у гірськокарпатських маток. Тобто у крові тварин дослідних груп вміст загальних ліпідів вірогідно збільшувався на 6,1 (перша дослідна група) і 12,6 % (друга дослідна група) за рахунок суттєвого збільшення вмісту в них фосфоліпідів. Зокрема, у крові вівцематок першої дослідної групи кількість фосфоліпідів збільшилася на 13,21 (P << 0,01), а у крові тварин другої дослідної групи - на 22,4 % (P << 0,001).
| 18. |
Гавриляк В. В. Амінокислотний та мінеральний склад людського волоса за норми і патології [Електронний ресурс] / В. В. Гавриляк // Медична хімія. - 2011. - Т. 13, № 4. - С. 79-81. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Med_chim_2011_13_4_24
| 19. |
Гавриляк В. В. Особливості структурної організації кератину нормальних і патологічно стоншених вовняних волокон [Електронний ресурс] / В. В. Гавриляк, Г. М. Седіло // Біологія тварин. - 2013. - Т. 15, № 1. - С. 40-46. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/bitv_2013_15_1_7 Описано метод фракціонування вовняних волокон, який дозволяє одержати та кількісно охарактеризувати чотири фракції протеїнів. Для досліджень використовували нормальні та патологічно стоншені ділянки вовняних волокон асканійських кросбредних вівцематок. За дії відновника різних концентрацій у поєднанні із аніонним детергентом із вовняного волокна виділено фракції протеїнів матриксу, мікрофібрил, високомолекулярних білків та кутикули. За допомогою електрофоретичного аналізу показано, що у зоні білків із молекулярною масою 50 - 40 кДа, які відповідають протеїнам мікрофібрил, виявлено 2 поліпептидні ланцюги, які відповідають I і II типу інтермедіальних філаментів. У низькомолекулярній ділянці виявлено смуги матриксних або кератин-асоційованих протеїнів із молекулярною масою 30 - 10 кДа. Вище від зони мікрофібрилярних протеїнів розміщена смуга, яка відповідає мінорному білковому компоненту із молекулярною масою 100 кДа. Ці дані свідчать, що електрофоретичний профіль кератину вовняного волокна відповідає його структурним компонентам, одержаним за допомогою фракціонування. За допомогою описаного методу проведено аналіз співвідношення різних протеїнових компонентів у вовняних волокнах за норми та патологічного стоншення. Показано, що така вада вовняного волокна, як патологічне стоншення, характеризується вірогідним зменшенням вмісту матриксних або кератин-асоційованих протеїнів, що вказує на перерозподіл кристалічної та аморфної фаз у волокні. Цей метод можна застосувати для аналізу структурних змін у кератинових волокнах за дії різноманітних аліментарних, фізичних чи хімічних чинників.
| 20. |
Гавриляк В. В. Імпедансна характеристика кератинових волокон [Електронний ресурс] / В. В. Гавриляк, О. С. Яремкевич // Біологія тварин. - 2014. - Т. 16, № 3. - С. 162. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/bitv_2014_16_3_30
| | |
|
|