![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Данкевич Л$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 31
Представлено документи з 1 до 20
|
| |
1. |
Данкевич Л. А. Ідентифікація збудників бактеріальних хвороб ріпаку за жирокислотним складом клітинних ліпідів [Електронний ресурс] / Л. А. Данкевич, С. К. Воцелко, О. М. Захарова, М. Д. Мельничук, В. П. Патика // Мікробіологічний журнал. - 2013. - Т. 75, № 4. - С. 47-52. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MicroBiol_2013_75_4_9 Досліджено жирнокислотний склад клітинних ліпідів 15 ізольованих з уражених рослин ріпаку та 5 колекційних штамів. За результатами хемотаксономічного аналізу виявлено, що 9 ізольованих штамів споріднені з представниками видів Pseudomonas marginalis та Pseudomonas fluorescens, а 6 - з Xanthomonas campestris pv. campestris. Встановлено ефективність використання деяких методів екстрагування ефірів жирних кислот для ідентифікації патогенних для ріпаку представників родів Pseudomonas та Xanthomonas.
| 2. |
Данкевич Л. А. Синтез патогенными для бобовых культур бактериями рода Pseudomonas гормонов, ингибирующих рост и развитие растений [Електронний ресурс] / Л. А. Данкевич // Мікробіологічний журнал. - 2013. - Т. 75, № 6. - С. 46-50. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MicroBiol_2013_75_6_9 Изучена способность патогенных для бобовых культур патоваров рода Pseudomonas продуцировать этилен и абсцизовую кислоту in vitro. Выявлена прямая зависимость между уровнем продукции этилена возбудителем бактериального ожога гороха - Pseudomonas syringae pv. pisi и уровнем его агрессивности на растениях. Показано, что количество абсцизовой кислоты синтезированной патогенными для бобовых культур бактериями рода Pseudomonas, как правило, коррелирует с их агрессивностью на растениях.
| 3. |
Воцелко С. К. Биодеструкция липкогенных композиций в почвах разных типов [Електронний ресурс] / С. К. Воцелко, Н. А. Ямборко, О. А. Литвинчук, Л. А. Данкевич, Ю. Н. Шкатула // Мікробіологічний журнал. - 2012. - Т. 74, № 1. - С. 28-32. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MicroBiol_2012_74_1_6 Установлена способность природных микробных ассоциаций из различных типов почв разлагать липкогенные композиции, созданные на основе препарата ЭПАА. Показано, что липкогенные композиции экологичны и безвредны для окружающей среды, постепенно разлагаются в почве, обеспечивая пролонгированное действие на растения внесенных вместе с ними средств защиты растений. Скорость деструкции данных липкогенов зависит от типа почвы. Наиболее благоприятные для деструкции всех липкогенных композиций - дерново-подзолистая и серая лесная почвы, медленнее идет деструкция в условиях супесчаной почвы.
| 4. |
Захарова О. М. Бактеріальні хвороби ріпаку [Електронний ресурс] / О. М. Захарова, М. Д. Мельничук, Л. А. Данкевич, В. П. Патика // Мікробіологічний журнал. - 2012. - Т. 74, № 6. - С. 46-52. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MicroBiol_2012_74_6_8 У посівах ріпаку ярого та озимого виявлено й описано бактеріальні ураження культури, ідентифіковані їх збудники. Визначено характерні симптоми захворювання, а саме: побуріння тканини стебла та його ослизнення, хлороз листя, пожовтіння та початок м'якого гниття у місцях прикріплення черешків листків, втрата пігментації (фіолетове забарвлення). Досліджено патогенні властивості колекційних та морфолого-культуральні і фізіолого-біохімічні властивості виділених штамів збудників бактеріальних хвороб ріпаку. Встановлено, що всі виділені ізоляти є високо- та середньоагресивними щодо різних сортів ріпаку. За комплексом фенотипових ознак 44 % від загальної кількості виділених ізолятів споріднені з представниками роду Pseudomonas, 37 % - Xanthomonas та 19 % - Pectobacterium.
| 5. |
Данкевич Л. А. Филогенетический анализ штаммов "Pseudomonas xanthochlora” – возбудителя мокрой водянистой гнили люпина [Електронний ресурс] / Л. А. Данкевич // Мікробіологічний журнал. - 2011. - Т. 73, № 6. - С. 20-24. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MicroBiol_2011_73_6_4
| 6. |
Данкевич Л. А. Фенотипова ідентифікація збудника мокрого водянистого гниття люпину [Електронний ресурс] / Л. А. Данкевич // Мікробіологічний журнал. - 2010. - Т. 72, № 2. - С. 43-48. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MicroBiol_2010_72_2_8 Проведено порівняльний аналіз патогенних, культуральних та фізіолого-біохімічних властивостей, а також антигенного та жирнокислотного складу 13 штамів Pseudomonas xanthochlora з колекційними штамами фітопатогенних бактерій роду Pseudomonas. Показано значну спорідненість збудника мокрого водянистого гниття люпину - Pseudomonas xanthochlora з представниками виду Pseudomonas marginalis за рядом ознак фенотипу.
| 7. |
Данкевич Л. А. Ідентифікація Xanthomonas campestris pv. campestris за етиленсинтезувальною здатністю та жирнокислотним складом клітинних ліпідів [Електронний ресурс] / Л. А. Данкевич, С. К. Воцелко, О. М. Захарова, В. П. Патика // Физиология растений и генетика. - 2013. - Т. 45, № 4. - С. 334-339. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/FBKR_2013_45_4_11
| 8. |
Данкевич Л. А. REP-ПЛР аналіз збудників бактеріальних хвороб ріпаку [Електронний ресурс] / Л. А. Данкевич, О. М. Захарова, М. Д. Мельничук, С. К. Воцелко, В. П. Патика // Мікробіологічний журнал. - 2014. - Т. 76, № 4. - С. 17-25. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MicroBiol_2014_76_4_5 Проаналізовано BOX, ERIC та REP - профілі 12 ізольованих та 10 типових штамів бактерій родів Pseudomonas, Xanthomonas та Pectobacterium, патогенних для ріпаку. Встановлено спорідненість ізольованих нами штамів із представниками P. marginalis pv. marginalis, Pseudomonas fluorescens та Xanthomonas campestris pv. campestris.
| 9. |
Круть В. В. Вплив різних липкогенних композицій на спороутворення та синтез білка колекційними штамами Bacillus thuringiensis [Електронний ресурс] / В. В. Круть, Л. А. Данкевич, С. К. Воцелко, В. П. Патика // Мікробіологічний журнал. - 2014. - Т. 76, № 5. - С. 34-41. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MicroBiol_2014_76_5_8 Досліджено вплив різних липкогенних композицій на процеси спороутворення та синтезу білка колекційними штамами В. thuringiensis. Встановлено, що найбільш ефективними за даними ознаками виявилися штами В. thuringiensis 0293 та 98. Показано, що найкраще на процеси синтезу білка та спороутворення у досліджених штамів В. thuringiensis впливає додавання у середовище культивування липкогенних композиції A та E в концентрації від 10 до 15 %.
| 10. |
Драговоз І. В. Фітостимулювальна, антагоністична активність та біологічна ефективність штаму Bacillus subtilis IМВ В-7243 [Електронний ресурс] / І. В. Драговоз, Н. О. Леонова, С. В. Лапа, Л. А. Данкевич, С. Ф. Падалко, Л. В. Бобик, Л. В. Авдєєва // Мікробіологія і біотехнологія. - 2014. - № 4. - С. 77-87. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MiB_2014_4_11 Досліджено природу фітостимулювальної активності екзометаболітів штаму Bacillus subtilis IМВ В-7243, його антагоністичну активність та оцінено біологічну ефективність допосівної бактеризації сої в польових умовах. Фітогормональні сполуки визначено методом спектроденситометричної тонкошарової хроматографії, етилен і методом газової хроматографії, антагоністичну активність і методом радіальних штрихів проти збудників бактеріальних хвороб сої. Фітостимулювальна активність екзометаболітів B. subtilis IМВ В-7243 зумовлена присутністю в їх складі фітогормонів-стимуляторів (ауксинів, цитокінінів). Показано здатність штаму проявляти середній та високий рівень антагонізму до збудників бактеріальних хвороб сої. Наявність серед екзометаболітів фітогормонів-стимуляторів та певний рівень антагоністичної активності штаму B. subtilis IМВ В-7243 щодо збудників бактеріальних хвороб сої позитивно впливає на біологічну ефективність за польових умов.
| 11. |
Круть В. В. Ідентифікація нових ентомопатогенних штамів бактерій роду Bacillus за ключовими ознаками фенотипу [Електронний ресурс] / В. В. Круть, Л. А. Данкевич, С. К. Воцелко, В. П. Патика // Агроекологічний журнал. - 2015. - № 2. - С. 112-117. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/agrog_2015_2_22 Проведено порівняльний аналіз основних морфолого-культуральних, фізіолого-біохімічних та ентомопатогенних властивостей ізольованих з організмів листогризучих комах штамів бактерій з аналогічними властивостями еталонних і колекційних штамів Bacillus thuringiensis. Визначено ентомопатогенні властивості виділених штамів проти личинок колорадського жука (Leptinotarsa decelmineata). Встановлено, що за комплексом ключових ознак фенотипу ізольовані штами споріднені з типовими представниками виду B. thuringiensis.
| 12. |
Калакура М. М. Вплив рецептурних компонентів бісквітного напівфабрикату на терміни його зберігання [Електронний ресурс] / М. М. Калакура, Л. А. Данкевич, В. В. Ніколіна // Наукові праці [Одеської національної академії харчових технологій]. - 2009. - Вип. 36(1). - С. 124-127. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Np_2009_36(1)__37
| 13. |
Леонова Н. О. Синтез позаклiтинних фiтогормонiв-стимуляторiв бульбочковими та фiтопатогенними бактерiями сої [Електронний ресурс] / Н. О. Леонова, Л. А. Данкевич, І. В. Драговоз, В. П. Патика, Г. О. Іутинська // Доповіді Національної академії наук України. - 2013. - № 3. - С. 165-171. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/dnanu_2013_3_27
| 14. |
Данкевич Л. А. Фенотипові та генотипові властивості домінуючих збудників бактеріальних хвороб яблуні в україні [Електронний ресурс] / Л. А. Данкевич // Наукові записки Тернопільського національного педагогічного університету імені Володимира Гнатюка. Серія : Біологія. - 2015. - № 1. - С. 88-94. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/NZTNPU_2015_1_17 Встановлено подібність морфологічних, культуральних, фізіологічних, біохімічних властивостей свіжовиділених і колекційних штамів "P. lupini" до типового штаму Pseudomonas syringae pv., syringae B1 027. Проведено серогрупування 17-ти свіжовиділених штамів P. lupini на підставі спорідненості їх антигенних детермінант з колекційними штамами "P. lupini" та з штамами типових представників I та III серогруп. Вперше виявлено подібність жирнокислотного складу клітинних ліпідів штамів "P. lupini" та типового штаму P. syringae pv. syringae B1 027. Встановлено розбіжності кількості гуаніну та цитозну у геномної ДНК 5-ти колекційних, 2-х свіжовиділених штамів "P. lupini" та типового P. syringae pv. syringae B1 027. Виявлено, що штам 8 531 має вищий на 3,1 мол. % вміст ГЦ пар у геномній ДНК у порівнянні з іншими штамами та типовим штамом P. syringae pv. syringae B1 027. У штамів 8 535, 8 532 та 17 виявлено вищу на 1 - 0,7 мол. % кількість гуаніну та цитозину у порівнянні з іншими штамами. Вперше визначено гомологію (99 - 100 %) нуклеотидних послідовностей генів 16S pPHK 7-ми штамів "P. lupini" задепонованими у GenBank нуклеотидними послідовностями даного гену деяких патоварів видів та Pseudomonas savastanoi. Проведено депонування у GenBank послідовностей генів 16S pPHK 7-ми штамів "P. lupini" та типового штаму P. syringae pv. syringae B1027. За комплексом фено- та генотипових ознак рекласифіковано 7 штамів "P. lupini", з яких 6 штамів віднесено до
| 15. |
Круть В. В. Спороутворення і синтез білка в ізольованих штамів Bacillus thuringiensis за дії липкогенних композицій [Електронний ресурс] / В. В. Круть, Л. А. Данкевич, С. К. Воцелко, В. П. Патика // Наукові записки Тернопільського національного педагогічного університету імені Володимира Гнатюка. Серія : Біологія. - 2015. - № 1. - С. 106-111. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/NZTNPU_2015_1_20
| 16. |
Лапа С. В. Специфічна дія біопрепарату на основі бацил щодо фітопатогенів [Електронний ресурс] / С. В. Лапа, Л. О. Крючкова, Л. А. Данкевич, Л. В. Авдєєва // Наукові записки Тернопільського національного педагогічного університету імені Володимира Гнатюка. Серія : Біологія. - 2015. - № 2. - С. 36-41. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/NZTNPU_2015_2_10
| 17. |
Данкевич Л. А. Фенотипова гетерогенність фітопатогенних бактерій роду Erwinia – збудників хвороб яблуні в Україні [Електронний ресурс] / Л. А. Данкевич, С. К. Воцелко, Т. М. Щербина, В. П. Патика // Мікробіологічний журнал. - 2016. - Т. 78, № 5. - С. 30-41. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MicroBiol_2016_78_5_5 Мета роботи - вивчити фенотипові властивості ізольованих штамів Erwinia sp. та колекційних штамів "Erwinia horticola" для їх ідентифікації. Патогенність та агресивність штамів перевіряли шляхом штучного ураження бруньок яблуні і груші, а також нестиглих плодів груші. Фізіолого-біохімічні властивості бактерій досліджували, використовуючи AP1 тестування (AP1 20E та API 50CH тест системи). Вивчення жирнокислотного складу клітинних ліпідів здійснювали методом газової хроматографії. Аналіз патогенних, морфолого-культуральних та фізіолого-біохімічних властивостей, а також жирнокислотного складу ліпідів клітин вказує на значну подібність колекційних "Erwinia horticola" і ізольованих Erwinia sp. штамів з представниками виду Erwinia amylovora. Висновки: одержані результати ставлять під сумнів існування окремого виду "Erwinia horticola", але для остаточного з'ясування видового статусу досліджуваних штамів необхідно вивчити їх генотипові властивості.
| 18. |
Круть В. В. Жирнокислотний склад ліпідів ентомопатогенних штамів бактерій роду Bacillus [Електронний ресурс] / В. В. Круть, Л. А. Данкевич // Мікробіологія і біотехнологія. - 2017. - № 1. - С. 48-55. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MiB_2017_1_7 Мета досліджень - порівняльний аналіз жирнокислотного складу ліпідів ізольованих та колекційних штамів бактерій роду Bacillus. Склад жирних кислот (ЖК) клітинних ліпідів визначали за методом газової хромато-масс-спектрометрії; обчислення середнього значення, стандартного відхилення і довірчого інтервалу здійснювали за допомогою Microsoft Excel. Вперше у жирнокислотних спектрах ізольованих Bacillus sp. та колекційних штамів Bacillus thuringiensis виявлено характерний для представників роду Bacillus набір ЖК з довжиною вуглецевого ланцюга від C10 до C18 атомів і зокрема великий вміст (понад 60 - 70 % від загальної площі піків) розгалужених (iso- та anteiso-форм) ЖК. Висновки: за жирнокислотними профілями, виділені штами Bacillus sp. значно споріднені з колекційними штамам, що належать до виду Bacillus thuringiensis.
| 19. |
Воцелко С. К. Фізико-хімічні властивості мікробних і рослинних полісахаридних структуроутворювачів [Електронний ресурс] / С. К. Воцелко, Л. А. Данкевич, О. О. Литвинчук // Мікробіологічний журнал. - 2012. - Т. 74, № 2. - С. 42-48. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MicroBiol_2012_74_2_9 Проведено порівняльне дослідження фізико-хімічних характеристик структуроутворювачів мікробного (камедь ксантану, ксампан) та рослинного (камедь гуару, коньячний манан) походження. Серед них найкраща початкова в'язкість властива ксантану та коньячному манану. Показано, що за молекулярно-масовими характеристиками найбільший відсоток високомолекулярних фракцій має ксантанова камедь (74,3 %), ксампан (39 %) та коньячний манан (42,1 %). Встановлено, що у складі структуроутворювачів у різних співвідношеннях присутні маноза, глюкоза та галактоза, а також неідентифіковані речовини.
| 20. |
Данкевич Л. А. Філогенетичний аналіз фітопатогенних бактерій роду Erwinia ‒ збудників хвороб яблуні в Україні [Електронний ресурс] / Л. А. Данкевич // Мікробіологічний журнал. - 2017. - Т. 79, № 3. - С. 44-55. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MicroBiol_2017_79_3_6 Мета роботи - встановити спорідненість нуклеотидних послідовностей гену 16S рРНК 10 ізольованих штамів Erwinia sp. та 9 колекційних штамів "Erwinia horticola" з типовими представниками роду Erwinia для їх коректної ідентифікації на рівні виду. Об'єкти - 10 ізольованих з уражених тканин яблуні штамів Erwinia sp. та 9 колекційних штамів "Erwinia horticola". ДНК-копію гену 16S рРНК ампліфікували з використанням універсальних праймерів pA та pH. Побудову зворотнього компліменту, редагування, вирівнювання і елаймент послідовностей здійснювали за допомогою програм Multalin і Sequence Manipulation Suite. Пошук гомологічних, задепонованих в GenBank, нуклеотидних послідовностей гену 16S рРНК проводили, використовуючи програму BLASTN. Для побудови дендрограми філогенетичних зв'язків застосовували програму MEGA 5. Аналіз нуклеотидної послідовності гену 16S рРНК встановив високий рівень гомології (99 - 98 %) досліджуваних штамів з типовими штамами видів E. amylovora, E. pyrifoliae, E. piriflorinigrans, E. uzenensis, E. billingiae, E. persicina, E. aphidicola. Висновки: зважаючи на досліджений раніше комплекс ознак фенотипу та встановлену гомологію нуклеотидних послідовностей гену 16S рРНК, можна стверджувати, що найбільш вірогідною є спорідненість ізольованих авторами штамів Erwinia sp. та колекційних штамів "Erwinia horticola" саме з типовими штамами видів E. amylovora та E. pyrifoliae. Оскільки, згідно даних літератури, ці види близькоспоріднені та погано диференціюються за гомологією нуклеотидних послідовностей гену 16S рРНК, для остаточної видової ідентифікації досліджуваних штамів роду Erwinia необхідно залучення інших генотипових ознак.
| | |
|
|