![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Какаранза С$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 4
Представлено документи з 1 до 4
|
1. |
Чепіжко О. В. Окреслення перспектив використання газогідратів у Чорному морі як критерій пошуку природного газу [Електронний ресурс] / О. В. Чепіжко, В. М. Кадурін, С. В. Кадурін, С. Д. Какаранза, Л. Ю. Лосєва // Мінеральні ресурси України. - 2016. - № 3. - С. 29-33. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Mru_2016_3_7
| 2. |
Бобров О. Б. Перша знахідка силіцидів і силіцію в палеорозсипищах Леоно-Ліберійського щита (Сьєрра Леоне, Західна Африка) [Електронний ресурс] / О. Б. Бобров, Л. М. Степанюк, С. І. Курило, С. М. Бондаренко, С. Д. Какаранза, Т. Б. Яськевич // Мінералогічний журнал. - 2019. - Т. 41, № 3. - С. 24-35. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Mineral_2019_41_3_5 У середній течії р. Сева (Sewa) з конгломератів та гравелітів другого типу, представлених сипкими нелітифікованими різновидами, було виявлено металеві фази різнокольорових силіцидів (силіциди магнію, заліза, дисиліциди магнію, заліза, кальцію, а також самородний силіцій) та супутників алмазів. Ці конгломерати містять галькову компоненту (кварц, гранітоїди тоналітового складу, кристалічні сланці основного складу, мігматити, апліти, епідозити) та слабко глинистий пісковиковий наповнювач. Силіциди присутні у вигляді уламків (до 2 см) кристалічних агрегатів. Вони є унікальними мінеральними утвореннями, ніколи раніше не описаними в даному регіоні. Виявлено: дисиліцид заліза (FeSi2), що визначає головні елементи структури цих мінеральних композитів в аншліфах; силіцид магнію (Mg2Si) білувато-блакитного кольору, який цементує фазу FeSi2, кількісно значно поступається їй і становить близько 10 - 20 % об'єму; дисиліцид магнію та кальцію (MgCaSi2) рожево-кремового кольору, вміст - 2 - 6 %, фаза рівномірно розсіяна в основній матриці і має вигляд, типовий для продуктів розпаду твердих розчинів; силіцид заліза (FeSi) формує окремі зерна сірого кольору; самородний силіцій (Si) формує дрібні зерна, що знаходяться в інтерстиціях інших силіцидів. Автори схильні вважати, що ймовірним джерелом силіцидів є виявлений поблизу габро-діоритовий (розшарований до піроксенітів / горнблендитів) масив з очевидними ознаками як лінійного, так і глобулярного розшарування. Для одержання однозначної відповіді на ці питання триває геолого-геофізичне картування ймовірних ділянок локалізації виявленого масиву і геологічних тіл основного і ультраосновного складу.
| 3. |
Бобров О. Б. Речовинний склад алмазоносних терас південно-західної частини Леоно-Ліберійського щита (Сьєрра-Леоне) [Електронний ресурс] / О. Б. Бобров, Ю. І. Федоришин, С. Д. Какаранза, С. В. Клочков, Л. М. Степанюк, С. І. Курило, Т. Б. Яськевич // Мінералогічний журнал. - 2019. - Т. 41, № 4. - С. 22-30. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Mineral_2019_41_4_5 У традиційних алмазоносних районах Сьєрра-Леоне де з алювіальних похованих неоген-четвертинних відкладів осадового чохла Леоно-Ліберійського щита в технічно доступних за глибиною ділянках здавна видобувають алмази, досі не рзв'язана проблема пошуку й ідентифікації високих терас великих річкових систем. Останні є проміжними колекторами алмазів і важливим джерелом їх видобутку. Однак їх виявлення пов'язано з відсутністю у більшості приватних осіб, комун і навіть геологорозвідувальних компаній необхідного обладнання, технологій прогнозування та знань для геолого-геофізичного вивчення територій їх можливого знаходження. Авторами впродовж геологорозвідувальних робіт було спрогнозовано, а потім опошуковано низку ділянок, унаслідок чого закартовано ареали їх поширення з побудовою геоморфологічної карти масштабу 1:50 000. Зважаючи на рідкісність опису таких геологічних об'єктів, у даній роботі запропоновано перші результати їх геолого-петрографічного опису. Продуктивні шари цих терас представлені конгломерато-галечниковими відкладами з щебенисто-гравійно-псамітовим наповнювачем із базальним поровим, колоїдним або сидеронітовим типом цементу. Мінеральний склад уламків, %: ріоліти, основні, ультраосновні породи, кварц - до 50 - 60, мікроклін - до 40 - 50, каолін - 2 - 4, хлорит та опалоподібний кварц - близько 1. Наявність серед уламків різних порід і мінералів різного ступеня обкатаності (особливо незмінених глинистими мінералами гострокутних уламків ріолітів, мікрокліну, темноколірних мінералів) свідчить про наявність не лише далекоприносного матеріалу (галька кварцу, передовсім), але й місцевого уламкового матеріалу. Вивчено хімічний склад мінералів. Одержані результати свідчать про суміщення у просторі уламкового матеріалу різних колекторів, що значно підвищує перспективи їх промислової розробки та використання для пошукових цілей, передовсім для діагностики типів порід ближнього зносу ще невідомих на розвідувальних ділянках.
| 4. |
Янко В. В. Геологія, яка нам потрібна [Електронний ресурс] / В. В. Янко, В. М. Кадурін, С. Д. Какаранза, А. О. Кравчук, С. В. Кадурін, О. С. Дікол // Геологія і корисні копалини Світового океану. - 2022. - Т. 18, № 2. - С. 58-65. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/gikkso_2022_18_2_7
|
|
|