![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Пупена О$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 12
Представлено документи з 1 до 12
|
1. |
Пупена О. М Особливості проектування комп’ютерно-інтегрованих систем управління [Електронний ресурс] / О. М Пупена, І. В Ельперін, А. П. Ладанюк // Автоматика. Автоматизація. Електротехнічні комплекси та системи. - 2005. - № 2. - С. 142-151. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/aaeks_2005_2_26
| 2. |
Пупена О. М. Розробка систем віддаленої диспетчеризації з використанням мережі Internet [Електронний ресурс] / О. М. Пупена, В. М. Сідлецький // Наукові праці Національного університету харчових технологій. - 2014. - Т. 20, № 5. - С. 17-26. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Npnukht_2014_20_5_3
| 3. |
Пупена О. М. Розробка систем віддаленої диспетчеризації з використанням мережі Іnternet [Електронний ресурс] / О. М. Пупена, В. М. Сідлецький // Наукові праці Національного університету харчових технологій. - 2014. - Т. 20, № 3. - С. 24-33. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Npnukht_2014_20_3_4
| 4. |
Пупена О. М. Визначення спостережності та керованості епюраційної колони з використанням структурного підходу [Електронний ресурс] / О. М. Пупена, І. В. Ельперін, Н. М. Луцька // Харчова наука і технологія. - 2010. - № 3. - С. 111-115. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Khnit_2010_3_37
| 5. |
Пупена О. М. Використання віртуальних лабораторних робіт з дисципліни "Промислові мережі та інтеграційні технології" [Електронний ресурс] / О. М. Пупена, Р. М. Міркевич, В. В. Полупан // Наукові праці Національного університету харчових технологій. - 2016. - Т. 22, № 4. - С. 7-16. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Npnukht_2016_22_4_3 Розглянуто проблеми використання традиційних фізичних лабораторій у процесі підготовки спеціалістів з автоматизації та проведено огляд підходів до побудови дистанційних і віртуальних лабораторій. Показано досвід використання віртуальних лабораторних робіт на кафедрі інтегрованих автоматизованих систем управління Національного університету харчових технологій. Наведено вимоги, запропоновано варіанти побудови лабораторних робіт з дисципліни "Промислові мережі та інтеграційні технології". Запропоновано результати та досвід практичного використання віртуальних лабораторій під час дистанційного навчання студентів.
| 6. |
Пупена О. М. Розробка та використання імітаційних моделей для відлагодження програмного забезпечення програмованих логічних контролерів [Електронний ресурс] / О. М. Пупена, І. В. Ельперін, В. М. Кушков // Наукові праці Національного університету харчових технологій. - 2012. - № 44. - С. 6-11. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Npnukht_2012_44_3 Запропоновано методику розробки та використання імітаційних моделей об'єктів управління, розроблених на базі стандартних (МЕК 61131) мов програмування програмованих логічних контролерів (ПЛК), для відлагодження програмного забезпечення ПЛК та SCADA/HMI. Запропоновано формули та наведено приклади програм типових імітаційних блоків для ПЛК, які програмуються програмним пакетом UNITY PRO.
| 7. |
Пупена О. М. Сучасні стандарти інтегрованого керування і шляхи їх впровадження в Україні [Електронний ресурс] / О. М. Пупена, І. В. Ельперін, Р. М. Міркевич // Наукові праці Національного університету харчових технологій. - 2017. - Т. 23, № 1. - С. 25-41. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Npnukht_2017_23_1_5 Розглянуто сучасні міжнародні стандарти з розробки інтегрованих автоматизованих систем керування. Визначено сферу дії стандартів у контексті ієрархічної моделі підприємства, а також еталонної моделі пристроїв RAMI платформи Industry 4.0. Суть стандартів визначено через призму основних описових моделей: означення продукту, ресурсів, планів-графіків і фактичних показників виробничої діяльності. Означення продукту передбачає ієрархічне представлення продуктів на різних рівнях керування. Увагу приділено опису такого типу ресурсів, як обладнання, що є сполучною ланкою для всіх наведених стандартів. В ієрархії планування ERPMES(MOM)-SCADA (з точки зору стандарту ISA-95) прослідковується декомпозиція загальних виробничих планів підприємства до конкретних робіт на рівні АСКТП. Проаналізовано призначення фактичних показників виробництва на рівні MES/MOM з урахуванням KPI. Через загальні схеми діаграми взаємозв'язку діяльностей та інформаційні потоки між функціями показано узагальнену картину операційної діяльності підприємства на рівні MES/MOM.
| 8. |
Міркевич Р. М. Оперативно-календарне планування як основа ефективної діяльності сучасних молочних підприємств [Електронний ресурс] / Р. М. Міркевич, О. М. Пупена // Наукові праці Національного університету харчових технологій. - 2018. - Т. 24, № 4. - С. 29-40. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Npnukht_2018_24_4_5 Розглянуто сучасні підходи до оперативно-календарного планування виробництвом та їх використання у молочному виробництві. Показано місце функцій планування в інтегрованій автоматизованій системі керування підприємством (ERP, MES/MOM) і наведено типову ієрархічну структуру підсистеми оперативно-календарного планування в її складі. Визначено особливості використовуваних концепцій планування і створення графіків виробництв у MRPII, APS і MES-плануванні та їх принципову відмінність. Зроблено огляд останніх статей зарубіжних видань і виділено загальні підходи до планування та створення графіків виробництв, особливостей їх функціонування на молочних підприємствах, загальні проблеми. Виділено основні підходи, моделі та методи вирішення, що використовуються під час планування на молочних підприємствах. Визначено особливості та зроблено аналіз найбільш актуальних проблем планування і створення графіків виробництва цільномолочних продуктів зі змінною рецептурою та гнучкими лініями. Показано необхідність інтеграції задач планування з даними ресурсів підприємства відповідно до стандартів ISA-95, взаємодії підсистеми планування з системою керування рецептами відповідно до ISA-88. Ці стандарти разом з рядом інших лежать в основі референтної моделі компонентів індустрії 4.0 (RAMI 4.0) та вже давно зарекомендували себе на багатьох підприємствах у світі. Показано можливі шляхи розвитку підсистем планування та створення графіків виробництв за їх використання з хмарними сервісами, можливість збирати дані (IoT, IIoT) з будь-яких об'єктів у великій кількості та використовувати їх як в аналітиці, так і в навчанні (наприклад, нейромереж). Робота має оглядовий характер і може бути корисною спеціалістам з комп'ютерно-інтегрованих систем керування, а також керівництву виробничих підприємств, системних інтеграторів і постачальників.
| 9. |
Пупена О. Огляд сучасних стандартів інтегрованого виробництва [Електронний ресурс] / О. Пупена, І. Ельперін, Р. Міркевич // Автоматизация технологических и бизнес-процессов. - 2016. - Vol. 8, Iss. 3. - С. 63-74. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/avtib_2016_8_3_10
| 10. |
Шишак А. В. На шляху до Індустрії 4.0: інтеграція існуючих АСУТП з хмарними сервісами [Електронний ресурс] / А. В. Шишак, О. М. Пупена // Автоматизация технологических и бизнес-процессов. - 2018. - Vol. 10, Iss. 1. - С. 33-39. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/avtib_2018_10_1_7
| 11. |
Шишак А. В. Керування життєвим циклом людино-машинних інтерфейсів [Електронний ресурс] / А. В. Шишак, О. М. Пупена // Наукові праці Національного університету харчових технологій. - 2020. - Т. 26, № 3. - С. 17-27. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Npnukht_2020_26_3_4 Мета роботи - дослідження підходів і принципів керування життєвим циклом людино-машинного інтерфейсу (ЛМІ). Ефективність роботи автоматизованих систем керування (АСК) технологічними процесами значною мірою залежить від засобів ЛМІ, які є складовою частиною АСК. Тут людина відіграє визначальну роль у процесах керування, тому правильна побудова та супроводження ЛМІ безпосередньо стосується ефективності роботи систем у цілому. Хоч для задоволення вимог до збільшення кількості контрольованих параметрів оператором використовуються новітні технології збору, обробки та відображення даних, які стрімко розвиваються, в той же час здатність людини (оператора) до виявлення, діагностування та реагування не змінилася. Окрім стандартних функцій моніторингу та керування, розроблений ЛМІ допомагає на етапах пуску та налагодження АСК ТП, що обумовлює зменшення часу та затрат на запуск виробництва й зміну продукту. Світовий досвід ефективного керування життєвим циклом ЛМІ та правила їх побудови знайшли відображення у спеціалізованих стандартах. Читач може ознайомитися з основними стадіями та діяльностями життєвого циклу ЛМІ відповідно до стандартів, які слугують основою для побудови ефективних систем керування. Незважаючи на існування затверджених практик у спеціалізованих стандартах, є ряд труднощів у використанні ЛМІ, пов'язаних із його складністю та спрямованістю на великі функціонально безпечні системи, тому знайдено методичне рішення для керування життєвим циклом ЛМІ із використанням засобів SCADA/HMI, яке, з одного боку, засноване на основних положеннях сучасних стандартів, а з іншого - менш громіздке та придатне для використання в більшості АСКТП, що не мають особливих вимог. Результати дослідження мають прикладний характер і перевірені на практиці.
| 12. |
Луцька Н. М. Технічні аспекти інтеграції відкритих онтологічних баз знань із сучасними автоматизованими системами управління [Електронний ресурс] / Н. М. Луцька, Л. О. Власенко, О. М. Пупена // Наукові праці Національного університету харчових технологій. - 2021. - Т. 27, № 1. - С. 7-21. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Npnukht_2021_27_1_3 Рушієм Індустрії 4.0 є інформаційні системи та автоматизовані системи ерування, які базуються на обробці великої кількості даних. Інформація є, по суті, паливом для цього рушія. У той же час навіть у сучасній WEB-павутині часто важко знайти потрібні дані серед множини інформації. Традиційні пошукові системи не завжди надають можливість провести пошук специфічних або повних даних, тому останнім часом активно розвивається онтологічний підхід побудови інформаційних пошукових систем засобами семантичного Web (Semantic Web). Це є актуальним і для сучасних автоматизованих систем управління та систем Інтернету речей. Онтолого-орієнтовані технології створюють для таких систем нові можливості, якими можна користуватися вже зараз, застосовуючи ті самі ресурси семантичного Web, оскільки в їх основі чітке структурування даних і відношень і залежностей між частинами інформації. Висвітлено питання інтеграції відкритих онтологічних баз знань у сучасну автоматизовану систему управління, що побудована на основі концепції промислового Інтернету речей IIoT. Як онтологічна база знань використовується Wikidata, а як засіб розробки та виконання для пристроїв Ege-gateway в структурі IIoT - середовище Node-Red. Наведено основні компоненти Semantic web, такі як RDF, OWL та SPARQL. На прикладі відкритої онтологічної бази знань Wikidata наведено особливості її роботи та сформовано 4 SPARQL-запити різного вмісту: текстового, графічного та географічних координат. Для демонстрації можливостей реалізовано простий приклад формування SPARQL-запитів у середовищі розробки Node-Red. Наведено програму та результат її виконання через протокол НТТР. У НТТР-відповіді вилучається корисна інформація, що направляється на сторінку візуалізації результатів Node-RED Dashboard. Отже, наведені приклади ілюструють можливості використання Semantic Web при автоматизованому пошуку даних в Інтернеті, зокрема в популярній безкоштовній базі даних Wikidata. Чітке структурування та ідентифікація інформації суттєво покращує роботу з неоднорідними джерелами даних, забезпечує багаторазове використання інформації в різних запитах, що забезпечує "читабельність" Інтернет-даних автоматизованою системою.
|
|
|