![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Сабадош Р$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 33
Представлено документи з 1 до 20
|
| |
1. |
Сабадош Р. В. Тромбози сафеностегнового та сафенопідколінного з’єднань [Електронний ресурс] / Р. В. Сабадош // Український журнал хірургії. - 2014. - № 1. - С. 30-34. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Ujkh_2014_1_8
| 2. |
Сабадош Р. В. Мала підшкірн вена та гострий варикотромбофлебіт нижніх кінцівок [Електронний ресурс] / Р. В. Сабадош, О. В. Пиптюк, А. Є. Богуш, В. Д. Скрипко, М. Д. Ризюк, С. Б. Телемуха, Д. Ю. Хомин, Р. Д. Драгомирецький // Буковинський медичний вісник. - 2014. - Т. 18, № 1. - С. 87-91. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/bumv_2014_18_1_25
| 3. |
Сабадош Р. В. Ділянка малої підшкірної вени між термінальним і претермінальним клапанами [Електронний ресурс] / Р. В. Сабадош // Науковий вісник Ужгородського університету. Сер. : Медицина. - 2012. - Вип. 3. - С. 102-104. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/UNUMED_2012_3_28
| 4. |
Сабадош Р. В. Неспроможність пронизних вен різних підгруп при гострому варикотромбофлебіті нижніх кінцівок [Електронний ресурс] / Р. В. Сабадош // Шпитальна хірургія. - 2014. - № 1. - С. 12-15. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/shpkhir_2014_1_5 Метою роботи стало покращання результатів лікування хворих на гострий варикотромбофлебіт нижніх кінцівок шляхом вивчення частоти неспроможності пронизних вен різних підгруп за цієї патології. Для реалізації мети дослідження проведено ультрасонографічне триплексне сканування венозної системи нижніх кінцівок 119-ти пацієнтів із гострим варикотромбофлебітом, у яких його спостерігали на 124-х кінцівках на фоні варикозної хвороби. Результати дослідження показали, що в середньому на одну кінцівку з гострим варикотромбофлебітом серед обстежених хворих припадало по 4,5 неспроможних пронизних вен. Продемонстровано, що неспроможні пронизні вени реєструються на 96,0 % кінцівок з гострим варикотромбофлебітом. Проведені дослідження свідчать, що ретельне обстеження пацієнтів із гострим варикотромбофлебітом до операції та знання імовірної локалізації неспроможних пронизних вен дозволяє провести у такої категорії хворих радикальне операційне втручання.
| 5. |
Сабадош Р. Й. Вплив міграції на розвиток європейської ідентичності в Україні та ЄС [Електронний ресурс] / Р. Й. Сабадош // Наукові записки [Національного університету "Острозька академія"]. Сер. : Культурологія. - 2009. - Вип. 4. - С. 128-133. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Nznuoakl_2009_4_21
| 6. |
Сабадош Р. В. Гострий варикотромбофлебiт нижнiх кiнцiвок з поширенням тромботичного процесу через гирло великої пiдшкiрної вени в глибоку венозну систему [Електронний ресурс] / Р. В. Сабадош // Український журнал клінічної та лабораторної медицини. - 2013. - Т. 8, № 4. - С. 210-214. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Ujkl_2013_8_4_46
| 7. |
Михалойко І. Я. Вираженість облітеруючого процесу артерій у хворих на синдром діабетичної стопи залежно від ступеня кальцинації медії [Електронний ресурс] / І. Я. Михалойко, Р. В. Сабадош // Клінічна та експериментальна патологія. - 2015. - Т. 14, № 3. - С. 90-94. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/kep_2015_14_3_24
| 8. |
Сабадош Р. В. Оптимізація доступу до сафено-стегнового з’єднання [Електронний ресурс] / Р. В. Сабадош, В. А. Сабадош, О. Ю. Атаманюк // Архів клінічної медицини. - 2013. - № 2. - С. 64-68. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/akm_2013_2_21 На сьогоднішній день в Україні кросектомія залишається найчастішим методом ліквідації патологічного венозного рефлюкса через сафено-стегнове з'єднання. Разом з цим, в останній час різко зростають вимоги до косметичності та атравматичності доступу для її виконання. Існуючі ж в арсеналі хірургів методи не завжди задовольняють вимоги пацієнтів та нерідко супроводжуються ускладненнями (лімфорея, гематоми, гіпертрофічні рубці та ін.). Мета дослідження - розробка такого доступу для виконання кросектомії, який би забезпечив максимальну радикальність, атравматичність та косметичність операції, уникнувши відомих на сьогодні післяопераційних ускладнень. Порівняно 3 групи пацієнтів з варикозною хворобою нижніх кінцівок і недостатністю термінального клапана великої підшкірної вени: в основній групі кросекгомію виконано через авторський доступ, у першій контрольній групі - через підпаховий, а в другій контрольній групі - через надпаховий. Авторський доступ забезпечив меншу частоту виникнення лімфореї з післяопераційної рани, ніж при підпаховому доступі, та синців і гіпертрофічних рубців, ніж при надпаховому, забезпечивши максимальну радикальність, атравматичність та косметичність операції.
| 9. |
Пиптюк О. В. Особливості будови, аномалії розвитку та патологічні зміни сафеностегнового з’єднання у пацієнтів з варикозною хворобою [Електронний ресурс] / О. В. Пиптюк, М. Г. Гончар, Р. В. Сабадош, М. Д. Ризюк // Галицький лікарський вісник. - 2012. - Т. 19, число 3(1). - С. 136-137. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/glv_2012_19_3(1)__57 Зазначено, що патологія сафеностегнового з'єднання (ССЗ) відіграє одну з провідних ролей у розвиту варикозної хвороби (ВХ) нижніх кінцівок. На 533 кінцівках із ВХ, використовуючи ультразвукове триплексне сканування та інтраопераційне підтвердження його результатів, вивчено особливості будови, аномалії розвитку та патологічні зміни ССЗ. Встановлено, що ССЗ - це складна анатомічна струкура з численними варіантами будови та ймовірністю виникнення значної кількості різноманітних шляхів поширення патологічних венозних рефлюксів. Особливості будови ССЗ і шляхи поширення чи відсутність патологічних венозних рефлюксів через цю анатомічну структуру повинні визначати хірургічну тактику під час лікування пацієнтів із ВХ.
| 10. |
Михалойко І. Я. Склероз Менкеберга як одна з патогенетичних ланок розвитку синдрому діабетичної стопи [Електронний ресурс] / І. Я. Михалойко, Р. В. Сабадош // Галицький лікарський вісник. - 2013. - Т. 20, число 1(1). - С. 152-155. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/glv_2013_20_1(1)__56 Викладено найсучасніші дані вітчизняних та зарубіжних джерел літератури про етіологію, патогенез, клініку, діагностику та лікування склерозу Менкеберга.
| 11. |
Михалойко І. Я. Перспективи ультрасонографічних методів у діагностиці медіакальцинозу артерій у хворих на синдром діабетичної стопи [Електронний ресурс] / І. Я. Михалойко, Р. В. Сабадош // Галицький лікарський вісник. - 2013. - Т. 20, число 3. - С. 53-56. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/glv_2013_20_3_20 Обстежено 64 хворих зі змішаною формою синдрому діабетичної стопи (СДС). Всім хворим проведено рентгенографію ураженої стопи в прямій і боковій проекції, для визначення наявності та ступеня вираженості склерозу Менкеберга (СМ). Результати рентгенологічного дослідження порівнено з даними кольорового дуплексного сканування артерій нижніх кінцівок та доплерометрії. Ультрасонографічно на задніх великогомілкових артеріях та артеріях тилу стопи визначено індекс пульсації Гьослінга - Кінга (PІ), кісточково-плечовий індекс (КПІ) та їх відношення. Аналіз змін пульсаційного індексу на обидвох артеріях стопи хворих показав, що PI достовірно знижений, у порівнянні з групою здорових осіб як у хворих без медіакальцинозу, так і в осіб з кожним ступенем його вираженості. На противагу цьому, значення КПІ на обох артеріях стопи були найнижчими у хворих без медіакальцинозу, а з наростанням ступеня CM достовірно зростали. Проведені розрахунки показали, що відношення КПІ/PI було найнижчим у хворих без медіакальцинозу, а зі зростанням ступеня CM спостерігалася тенденція до його закономірного збільшення. Ультрасонографічні показники, зокрема відношення КПІ/PI, можуть бути важливими, а можливо й визначальними, в діагностиці гемодинамічно значущого CM.
| 12. |
Сабадош Р. В. Тромбози пронизних вен різних анатомічних підгруп при гострому варикотромбофлебіті нижніх кінцівок [Електронний ресурс] / Р. В. Сабадош // Галицький лікарський вісник. - 2014. - Т. 21, число 1. - С. 65-68. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/glv_2014_21_1_23 Мета дослідження - оптимізувати лікування хворих на гострий варикотромбофлебіт (ГВТФ) нижніх кінцівок шляхом вивчення за цієї патології частоти тромбування перфорантних вен кожної з їх анатомічних підгруп. Проведено ультрасонографічне тріплексне сканування венозної системи нижніх кінцівок 236 пацієнтів з ГВТФ, у яких він спостерігався на 250 кінцівках. Встановлено, що у разі ГВТФ 7,1 % (95 % ДІ 5,0 - 9,5) неспроможних перфорантних вен тромбуються. Під час їх тромбування поширення тромботичного процесу у глибоку венозну систему відбувається у 42,1 % (95 % ДІ 26,3 - 59,2) випадків і його частота при тромбозах пронизних вен різних анатомічних підгруп статистично значуще не відрізняється. Це свідчить про те, що тромбоз будь-якої перфорантної вени є небезпечним приблизно в однаковій мірі і майже в половині випадків поширюється на глибоку венозну систему. Найчастіше при ГВТФ тромбуються медіальні литкові, міжголівкові перфорантні вени, перфорантні вени підколінної ямки та середні перфорантні вени Cockett, а найбільшу схильність до тромбування мають неспроможні перфорантні вени підколінної ямки, сідничні (заходом сідничного нерва), латеральні колінні та міжголівкові. Висновки: ретельне обстеження пацієнтів з ГВТФ та знання схильності різних підгруп перфорантних вен до тромбування і закономірностей поширення тромботичного процесу через пронизні вени у глибоку венозну систему дозволяє виокремити пацієнтів з невідкладними показами до операції.
| 13. |
Михалойко І. Я. Патоморфологічні особливості артеріосклерозу Менкеберга при синдромі діабетичної стопи [Електронний ресурс] / І. Я. Михалойко, О. Г. Попадинець, Р. В. Сабадош // Буковинський медичний вісник. - 2015. - Т. 19, № 4. - С. 115-119. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/bumv_2015_19_4_30 Обстежено 53 хворих на синдром діабетичної стопи (СДС) із цукровим діабетом (ЦД) II типу, тяжкою формою, субкомпенсованим перебігом. Всім хворим проводили рентгенографію ураженої стопи і гомілки у прямій і бічній проекціях для визначення наявності і ступеня вираженості медіакальцинозу (МК). Рентгенологічні ступені МК порівнювали з їх морфологічною картиною. Проведено патоморфологічні дослідження зрізів 73-х судин ампутованих кінцівок 53 осіб. Десяти пацієнтам (18,9 %) виконано високу ампутацію кінцівки (на стегні), 15 (28,3 %) - поперечну ампутацію стопи, 28 (52,8 %) - ампутації пальців з голівками плеснових кісток. Прогресуючи за СДС, патоморфологічно МК проявляється не лише відкладанням кальцію в тканинах, що зазнали дистрофічно-дегенеративних змін, але й метаплазією гладеньком'язових клітин у хрящову та кісткову тканину, а отже, має місце активний остеогенез. Вираженість МК артерій наростає в дистальному напрямку: найменш виражені зміни виявляються в стегновій артерії, а найбільш виражені - в артеріях стопи. Використання судинорозширювальних препаратів для покращання оксигенації тканин у пацієнтів з III - IV ступенем МК може бути неефективне і призводити до розвитку "синдрому обкрадання", тим самим поглиблювати ішемію тканин стопи.
| 14. |
Сабадош Р. В. Прогностичне значення транскутанної напруги кисню при виборі рівня ампутації у хворих на синдром діабетичної стопи, ускладнений медіакальцинозом артерій [Електронний ресурс] / Р. В. Сабадош, І. Я. Михалойко, І. С. Михалойко, В. А. Решетило // Art of medicine. - 2017. - № 1. - С. 37-41. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/artmed_2017_1_9
| 15. |
Соломчак П. В. Травма промежини та органів малого тазу, особливості діагностики і лікування [Електронний ресурс] / П. В. Соломчак, І. К. Чурпій, Р. В. Сабадош, А. Є. Богуш, А. Я. Пасько, І. В. Білик // Art of medicine. - 2017. - № 2. - С. 93-96. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/artmed_2017_2_21
| 16. |
Сабадош Р. В. Поширеність феномена рейно в осіб молодого віку [Електронний ресурс] / Р. В. Сабадош, Н. М. Ризюк, М. Д. Ризюк // Art of medicine. - 2018. - № 2. - С. 76-81. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/artmed_2018_2_13
| 17. |
Сабадош Р. В. Оптимізація самостійної роботи студентів у закладах вищої освіти медичного спрямування [Електронний ресурс] / Р. В. Сабадош // Art of medicine. - 2018. - № 3. - С. 215-217. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/artmed_2018_3_44
| 18. |
Сабадош Р. В. Ураження краніального продовження малої підшкірної вени та вени Giacomini при варикозній хворобі нижніх кінцівок [Електронний ресурс] / Р. В. Сабадош // Галицький лікарський вісник. - 2016. - Т. 23, число 3(3). - С. 25-29. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/glv_2016_23_3(3)__11 Вена Giacomini та краніальне продовження малої підшкірної вени (МПВ) часто ототожнюються, не дивлячись на те, що міждисциплінарна міжнародна анатомічна номенклатура відводить кожній з них окреме місце. Мета роботи - покращити результати лікування пацієнтів з варикозною хворобою (ВХ) нижніх кінцівок шляхом вивчення варіантів анатомії та патології вени Giacomini і краніального продовженням МПВ з подальшою розробкою диференційованої хірургічної тактики. Обстежено і проліковано 502-х хворих, які мали ВХ на 605-ти кінцівках. Кожному хворому проводили передопераційне ультразвукове тріплексне сканування венозної системи уражених нижніх кінцівок. Варикозно розширену вену Giacomini було виявлено у 3,8 % пацієнтів (95 % ДІ 2,4 - 5,6 %), а патологію краніального продовження МПВ - у 1,7 % хворих (95 % ДІ 0,8 - 3,0 %). За наявності арки МПВ спостерігалися наступні варіанти патології вени Giacomini: поширення рефлюксу з великої підшкірної вени (ВПВ) у вену Giacomini; рефлюкс з термінального клапана МПВ посилює антеградний кровоток у вені Giacomini, що зумовлює рефлюкс у ВПВ в дистальному напрямку від місця впадіння в неї цієї вени. Причинами неспроможності клапанів стовбура краніального продовження МПВ були: рефлюкс з гирла краніального продовження МПВ; рефлюкс з пронизної вени, що від нього відходила; рефлюкс з термінального клапана МПВ. Висновки: патологія вени Giacomini та краніального продовження МПВ далеко не однорідна, а тому хірургічна тактика у кожного такого хворого має бути гемодинамічно обгрунтована та диференційована залежно від шляхів поширення патологічних рефлюксів.
| 19. |
Сабадош Р. В. Симуляційні методи у розвитку професійної компетентності студентів вищих навчальних закладів медичного спрямування [Електронний ресурс] / Р. В. Сабадош // Галицький лікарський вісник. - 2018. - Т. 25, число 3. - С. 55-57 Кобза І. І., Нестеренко І. Р., Нестеренко В. Л.. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/glv_2018_25_3_15 Розвиток практичних навичок та вмінь є одним з найважливіших освітніх завдань студентів і викладачів вищих медичних навчальних закладів. Особливе значення має надання ефективної та адекватної допомоги пацієнтові за умов ургентної ситуації. Для опрацювання прийомів надання медичної допомоги за невідкладних станів у навчально-медичних тренінгових центрах вищих навчальних медичних закладів існують різноманітні симуляційні методи. Центри, оснащені навчальними фантомами одно- чи багатоцільовими, виконаними професійно (модулі для накладання швів у глибині рани, для вправлення вивихів), надають змогу відшліфувати свої професійні вміння на практичних заняттях і всім бажаючим у вільний від занять час. Симуляційні методи надають змогу об'єктивно оцінити правильність виконаних дій студентом, навчити техніці проведення масажу серця і штучного дихання, правильного положення голови манекена при цьому, убезпечуючи особу, що здійснює реанімаційні заходи, від зараження інфекційними агентами. Можливість симуляційного навчання і багатократності повторних реанімаційних дій доводить до автоматизму вміння студентів працювати за критичних ситуацій. Застосування симуляційного навчання студентів медичних навчальних закладів надало змогу наблизити рівень вітчизняної науки до світових стандартів, навчило мислити їх поняттями і категоріями.
| 20. |
Купновицька І. Г. До питання забезпечення якості освітнього процесу при підготовці майбутніх лікарів: взаємовідносини викладача і студента [Електронний ресурс] / І. Г. Купновицька, Р. В. Сабадош, М. Ю. Купновицька-Сабадош, О. І. Данилюк // Прикарпатський вісник НТШ. Пульс. - 2018. - № 7-8. - С. 90-95. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Pvntsh_pul_2018_7-8_13 Реформи вищої школи та охорони здоров'я створюють потребу в суспільстві у високоосвічених фахівцях, що, своєю чергою, підвищує вимоги до викладацького складу. Наведено значення взаємовідносин між викладачами і студентами під час викладання дисциплін медичного профілю та їх вплив на формування особистості студента, на підготовку професіоналів високої якості, що надзвичайно є значимим за умов реформування охорони здоров'я та вищої освіти в Україні. З перших кроків підготовки майбутніх медичних працівників у процесі сучасного навчання студентами повинна бути засвоєна культура медичної праці, визначена такими складовими, як професійна (медична) діяльність, спілкування з пацієнтом та особистістю лікаря. Все це забезпечує викладач, навчаючи як професійному ремеслу, так і вмінню розмовляти й поводитися з пацієнтами, формуючи зі студента особу лікаря (особистість). Основною особою в педагогічному процесі є компетентний і досвідчений викладач. Він повинен не просто давати знання й уміння свого вузького фаху, але й володіти знаннями психології, методами психологічного впливу на студента. Підкреслено значення технічного забезпечення студентів для викладацької діяльності та вплив студентів на розвиток педагогічної культури та майстерності професорсько-викладацького складу. Як студенту, так і викладачу допомагають сучасні технології, але тільки живе спілкування з наставником допомагає раціонально розподілити час, правильно спланувати процес навчання і засвоєння матеріалу. Педагогічна майстерність за сучасних умовах впровадження нових начальних технологій вимагає динамічного та якісного росту викладача, нестандартних підходів до викладання, вдосконалення методичного забезпечення педагогічного процесу.
| | |
|
|