![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Ціборовський О$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 31
Представлено документи з 1 до 20
|
| |
1. |
Слабкий Г. О. Особливості стану здоров’я і медичного обслуговування болгарської національної меншини в Одеській області [Електронний ресурс] / Г. О. Слабкий, О. М. Ціборовський, В. М. Сорока, Г. М. Тяпкін // Вісник соціальної гігієни та організації охорони здоров'я України. - 2012. - № 4. - С. 56-64. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/VSG_2012_4_13
| 2. |
Слабкий Г. О. Стан здоров’я і медичного обслуговування національних меншин України на прикладі румунів і молдован Чернівецької області [Електронний ресурс] / Г. О. Слабкий, О. М. Ціборовський, В. М. Сорока, С. І. Леонець // Україна. Здоров'я нації. - 2013. - № 1. - С. 41-49. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2013_1_8
| 3. |
Ціборовський О. М. Стан здоров’я та медичного обслуговування кримських татар і населення АР Крим [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський, Л. А. Мустафаєва, С. І. Білялов // Україна. Здоров'я нації. - 2013. - № 2. - С. 20-29. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2013_2_5
| 4. |
Мустафаєва Л. А. Медичний центр з обслуговування депортованих народів Криму: досвід і перспективи роботи [Електронний ресурс] / Л. А. Мустафаєва, М. Т. Аблаєва, О. М. Ціборовський // Україна. Здоров'я нації. - 2013. - № 2. - С. 54-60. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2013_2_10 Висвітлено досвід роботи Медичного центру з обслуговування депортованих народів АР Крим, переважно кримських татар. Аналіз такого досвіду роботи є цінним для удосконалення організації медичної допомоги національним меншинам, особливо тим, які проживають розсіяно.
| 5. |
Ціборовський О. М. Наукове і практичне значення досліджень з історії української медицини [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський // Україна. Здоров'я нації. - 2012. - № 1. - С. 168–173. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2012_1_29 На прикладі досліджень, які свідчать про пріоритет українських лікарів і вчених у багатьох галузях медицини, обгрунтовано наукове і практичне значення науково-дослідної роботи з історії української медицини з метою використання позитивного досвіду наших попередників, проведення педагогічної та просвітницької роботи, спрямованої на професійне, моральне та патріотичне виховання медичних працівників, молоді та всіх громадян України.
| 6. |
Слабкий Г. О. Стан здоров’я і медичного обслуговування угорців Закарпаття [Електронний ресурс] / Г. О. Слабкий, О. М. Ціборовський, В. М. Сорока, В .І. Дем’ян // Україна. Здоров'я нації. - 2012. - № 4. - С. 31-39. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2012_4_8
| 7. |
Ціборовський О. М. Проблеми системи охорони здоров'я України та стратегії її реформування [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський, П. М. Лисенко // Україна. Здоров'я нації. - 2014. - № 3. - С. 68-75. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2014_3_12 Зазначено, що зміни в соціально-економічній системі України призвели до необхідності реформування системи охорони здоров'я, спрямованого на збереження та зміцнення здоров'я нації за нових умов. Мета роботи - обгрунтувати стратегії реформування системи охорони здоров'я України за сучасних умов. Використано статистичні матеріали Державної служби статистики України та Центру медичної статистики МОЗ України, аналітичні матеріали соціально-гігієнічних досліджень; методи системного аналізу, бібліосемантичний статистичний, контент-аналізу, соціологічного аналізу. Визначено основні проблеми системи охорони здоров'я України. Обгрунтовано стратегії реформування галузі, спрямовані на вдосконалення її діяльності, збереження та зміцнення здоров'я населення, підвищення доступності, якості та ефективності медичної допомоги. Зроблено висновки, що стратегії реформування системи охорони здоров'я випливають із проблем галузі. Вони визначають суб'єкти державного управління сферою охорони здоров'я, які мають не лише формувати, але й реалізувати ці стратегії.
| 8. |
Ціборовський О. М. Науково-методичне обґрунтування досліджень із регіональної історії української медицини [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський, В. М. Сорока // Україна. Здоров'я нації. - 2014. - № 3. - С. 87-93. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2014_3_15
| 9. |
Ціборовський О. М. Проблеми медичного обслуговування національних меншин в Україні: реальні чи надумані? [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський, В. М. Сорока // Україна. Здоров'я нації. - 2011. - № 4. - С. 164-168. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2011_4_31 Проаналізовано інформацію про національний склад населення України, чисельність, розселення і становище національних меншин та етнографічних груп в Україні, міжнародні та державні правові акти щодо захисту їх національних інтересів, прав і свобод. Обгрунтовано методичні підходи. Опрацьовано методику досліджень стану здоров'я та медичного обслуговування національних меншин.
| 10. |
Ціборовський О. М. Центри первинної медико-санітарної допомоги як місцеві органи управління розвитком сімейної медицини [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський // Україна. Здоров'я нації. - 2010. - № 4. - С. 115-118. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2010_4_22
| 11. |
Ціборовський О. М. Теоретико-методологічні засади державного управління сферою охорони здоров'я [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський, О. М. Дзюба // Україна. Здоров'я нації. - 2014. - № 4. - С. 94-99. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2014_4_18 Дослідження проблем державного управління у сфері охорони здоров'я потребує обгрунтування і уточнення дефініцій понять, які характеризують цей процес. Обгрунтовано понятійний апарат дослідження державного управління у сфері охорони здоров'я. Використано вітчизняну та зарубіжну літературу з проблем організацій охорони здоров'я, державної політики та управління в цій галузі; методи системного аналізу, бібліосемантичний, контент-аналізу, соціальної медицини. Визначено дефініції таких понять: здоров'я, система охорони здоров'я, медична допомога, сфера охорони здоров'я, управління, державне управління, державна політика, стратегії. Зазначено, що конкретизація цих питань має визначити державну політику і державне управління у сфері охорони здоров'я, спрямовану на збереження і зміцнення здоров'я нації.
| 12. |
Ціборовський О. Лікарський збірник. Медицина і біологія. Нова серія.— Львів: НТШ.— 2012.— Том ХХІ.— 210 с. [Електронний ресурс] / О. Ціборовський // Праці наукового товариства ім. Шевченка. Лікарський збірник. Медицина і біологія. - 2014. - Т. 38, Т. 25. - С. 159-160. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/pntsh_lik_2014_38_25_26
| 13. |
Ціборовський О. М. Динаміка чисельності населення міста Києва та його природний рух за матеріалами київських дослідників ХІХ століття [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський, В. М. Сорока // Україна. Здоров'я нації. - 2015. - № 1. - С. 76-83. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2015_1_16 Мета роботи - вивчити динаміку чисельності населення Києва в кінці XVIII - протягом XIX ст., проаналізувати зміни показників народжуваності та смертності та її причини. У дослідженні застосовано методи: статистичні, соціологічні, бібліосемантичний, контент-аналіз, порівняльно-історичний, проблемно- хронологічний. Проаналізовано роботи перших дослідників Києва І. Фундуклея, Л. Дашкевича, І. Пантюхова, Т. Маковецького та ін., які надали не лише характеристику демографічних змін, деяких показників стану здоров'я населення, зокрема причин смерті, намагалися висвітлити екологічні та соціально-економічні чинники, які впливають на ці показники. Висновки: аналіз приведених матеріалів засвідчує, що XIX ст. стало переломним періодом у розвитку охорони здоров'я як в Україні, так і всій Російській імперії. Засвідчено своєрідність суспільного розвитку різних регіонів України, особливо Правобережжя, у т.ч. медико-санітарній справі. До наукового обігу повернуто праці перших дослідників стану здоров'я населення Київщини.
| 14. |
Ціборовський О. М. Медичний факультет Київського університету Святого Володимира та його факультетські клініки (до 175-річчя Київського медичного університету [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський, В. М. Сорока // Економіка і право охорони здоров'я. - 2015. - № 2. - С. 84-89. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/eprozd_2015_2_17
| 15. |
Ціборовський О. М. Найстаріша лікарня Києва – Кирилівська: шлях від богадільні до губернської земської лікарні [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський, В. М. Сорока // Україна. Здоров'я нації. - 2015. - № 4. - С. 130-136. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2015_4_27
| 16. |
Ціборовський О. М. Здоров’я населення і фактори ризику, що впливають на його стан, як об’єкт управління (огляд літератури) [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський // Україна. Здоров'я нації. - 2015. - № 2. - С. 13–19. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2015_2_4
| 17. |
Ціборовський О. М. Лікарський статут як основа законодавства країни в медичній справі ХІХ століття [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський, В. М. Сорока // Україна. Здоров'я нації. - 2015. - № 2. - С. 145–152. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2015_2_26 Мета роботи - охарактеризувати правові основи організації, управління та розвитку медичної справи в цілому по країні та в Київській губернії зокрема. У роботі використано документи, які нормували і регламентували медичну справу в XIX ст., а також звіти органів управління та медичних закладів м. Київ і Київської губернії. Для проведення дослідження й аналізу матеріалу було застосовано методи системного підходу, контент-аналізу, порівняльно-історичний, проблемно-хронологічний, джерелознавчого та історичного аналізу. Детально розглянуто основний документ законодавства у медичній справі - Лікарський Статут, який складався з 3 книг і лікарські установи, статут медичної поліції, статут судової медицини. У ньому викладено завдання, структуру і функції центральних і місцевих органів управління - Медичного департаменту і Медичної Ради МВС, лікарських управ, повітових і міських лікарів, а також функції медичних та аптечних закладів, права і обов'язки лікарів, інших медичних працівників і фармацевтів, правила санітарного нагляду і протиепідемічної роботи, підготовки медичних кадрів. До Лікарського Статуту вносилися зміни у законодавстві про охорону здоров'я, який постійно вдосконалювався.
| 18. |
Ціборовський О. М. Перехід лікарської справи у Київській губернії до земської медицини та його результати [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський, В. М. Сорока // Вісник соціальної гігієни та організації охорони здоров'я України. - 2016. - № 1. - С. 50-59. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/VSG_2016_1_11
| 19. |
Ціборовський О. М. Київська єврейська лікарня як зразок закладу громадської медицини [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський, В. М. Сорока // Україна. Здоров'я нації. - 2016. - № 3. - С. 99-106. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2016_3_20 Мета роботи - показати діяльність такої оригінальної форми медичної допомоги, як Київська єврейська лікарня. За ініціативи єврейської громади м. Києва в 1862 р. офіційно відкрита єврейська лікарня на 20 ліжок, яка спочатку утримувалася на добровільні пожертви і прибутки з "коробочного збору". Поступово за кошти єврейських купців та підприємців вона розширялася, а в 1891 р. МВС затверджено її новий статут. За ним вона підпорядковувалася МВС, а головою ради лікарні був призначений губернський лікарський інспектор. З часом у ній були відкриті відділення внутрішніх та нервових хвороб, хірургічне, очне, венеричних та шкірних хвороб, вуха, горла і носа, дитяче, акушерське і гінекологічне - разом на 190 ліжок, а також амбулаторія та аптека. Висновки: київська єврейська лікарня стала однією з найбільших у місті та відносилася до добродійних лікарень, які мали громадський характер, але щороку від 69,8 % до 53,8 % витрат на неї (в середньому за 1892 - 1901 рр. - 57,4 %) давала міська управа.
| 20. |
Ціборовський О. М. Олександрівська лікарня–головна лікарня міста Києва у ХІХ столітті (до 140-річчя лікарні) [Електронний ресурс] / О. М. Ціборовський, В. М. Сорока // Україна. Здоров'я нації. - 2016. - № 3. - С. 106-110. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Uzn_2016_3_21
| | |
|
|