![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Буйських А$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 16
Представлено документи з 1 до 16
|
1. |
Буйських А. В. Про один рідкісний тип хіоського чорнофігурного посуду з Ольвії та Борисфена [Електронний ресурс] / А. В. Буйських, Н. М. Секерська // Археологія. - 2012. - № 4. - С. 80-86. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/arhl_2012_4_10 В научный оборот вводятся керамические фрагменты, происходящие из раскопок Ольвии и Борисфена. Стилистический анализ дал возможность соотнести их с редким типом расписной парадной посуды, привезенной с о. Хиос, - большими чашами с вертикальными ручками. По краю они были украшены терракотовыми женскими головками, оттиснутыми в отдельных формах. Их датировка укладывается в последнюю четверть VII в. до н. э. и не выходит за 600 г. до н. э. Как правило, такие чаши использовались в ритуальных целях. Вплоть до настоящего времени находки таких сосудов были известны только в Навкратисе - греческом эмпории в дельте Нила. Факт их импорта в Ольвию, помимо Борисфена, заставляет снова поставить вопрос о времени ее основания. Публикуемые фрагменты позволяют поддержать гипотезу Л. В. Копейкиной - Ю. Г. Виноградова о времени основания Ольвии не позднее 600 г. до н. э.
| 2. |
Буйських А. В. Кераміка першої половини VII ст. до н. е. та питання доколонізаційних зв'язків у Північному Причорномор'ї [Електронний ресурс] / А. В. Буйських // Археологія. - 2015. - № 1. - С. 3-11. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/arhl_2015_1_2 Введен в научный оборот фрагмент субгеометрического скифоса, скорее всего, милетского производства, происходящего из раскопок В. В. Лапина на Березани. Дата производства этого скифоса, установленная на основании сходства формы и декора с аналогичными датированными сосудами из стратифицированных ранних напластований на Калабак-Тепе в Милете, находится в пределах конца первой - второй четверти VII в. до н. э. Таким образом березанский скифос входит в небольшую в количественном отношении группу сосудов, найденных в Северном Причерноморье, которые датируются первой половиной этого столетия. Факт их находки уже не только на варварских памятниках, но и в Борисфене, позволяет пересмотреть давнее положение о доколонизационных связях, предшествовавших началу освоения греками Северного Причерноморья. Итогом работы следует считать вывод об отсутствии доколонизационных связей с варварским населением, а сосуды первой половины VII в. до н. э. служат индикатором наиболее раннего этапа освоения региона и основания здесь первых апойкий, Истрии и Борисфена по Евсевию.
| 3. |
Буйських А. В. З досвіду консерваційно-реставраційних робіт у Національному історико-археологічному заповіднику "Ольвія" НАН України [Електронний ресурс] / А. В. Буйських, О. С. Біляєв, В. В. Крутілов // Археологія. - 2016. - № 1. - С. 118-125. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/arhl_2016_1_13 В НИАЗ "Ольвия" в течение последних десятилетий систематически проводятся консервационно-реставрационные мероприятия, направленные на музеефикацию строительных остатков, открытых в разные годы на городище. Опыт проведения подобных работ получил теоретическое обоснование как часть научно-исследовательской работы заповедника (работы под руководством С. Д. Крыжицкого, В. В. Крапивиной, А. С. Беляева). Помимо консервации приоритетных строительных остатков, раскопанных в Верхнем и Нижнем городе (жилые дома, общественные сооружения, культовые объекты (храмы и алтари), постройки оборонительного ансамбля), в заповеднике "Ольвия" имеется практический опыт проведения реставрационных работ - натурное восстановление крепиды и насыпи кургана Еврисивия и Ареты. В последние годы были проведены консервационные работы по восстановлению частично утраченных кладок помещений Восточного торгового ряда на ольвийской агоре. Впервые за годы исследований подобные работы удалось провести на о. Березань. Здесь были законсервированы объекты теменоса Афродиты - храм, алтарь, ограда теменоса, а также объекты общественного (?) назначения, состоявшие из помещения, двора с алтарем в центре, окруженного оградой. Указанные объекты введены в экспозицию НИАЗ "Ольвия".
| 4. |
Буйських А. В. Хіоський чорнофігурний канфар з Борисфена [Електронний ресурс] / А. В. Буйських // Археологія і давня історія України. - 2017. - Вип. 3. - С. 111-115. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/arhdiu_2017_3_10
| 5. |
Буйських А. Лаконський імпорт і його імітації у Північно-Західному Причорномор’ї [Електронний ресурс] / А. Буйських // Емінак. - 2016. - № 4. - С. 133-142. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/eminak_2016_4_16
| 6. |
Буйських А. В. Найраніша кераміка з Борисфена (за матеріалами розкопок В. В. Лапіна) [Електронний ресурс] / А. В. Буйських // Археологія і давня історія України. - 2018. - Вип. 3. - С. 46-53. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/arhdiu_2018_3_7
| 7. |
Секерська Н. М. Про час заснування Ніконія (за матеріалами східногрецької кераміки) [Електронний ресурс] / Н. М. Секерська, А. В. Буйських // Археологія. - 2018. - № 1. - С. 37-44. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/arhl_2018_1_5 Вопрос о времени основания античного города Никоний является одним из ключевых для понимания исторических процессов, происходивших в Нижнем Поднестровье во время греческой колонизации Северо-Западного Причерноморья. Предварительное изучение материалов раскопок позволило определить, что Никоний был основан во второй половине VI в. до н. э. Современное состояние источника, прежде всего, уровень изучения привозной столовой посуды, позволяет существенно детализировать эту дату. Детальное исследование чаш ионийского происхождения со смещенным (киликов) и прямым венчиком (полусферические чаши) позволило ограничить время основания Никония рамками последней трети (четверти) VI в. до н. э. Введение в научный оборот полной коллекции керамики восточногреческого происхождения, накопленной за более полувека раскопок, даст возможность не только подтвердить эту дату, но и ответить на более широкий круг вопросов, связанных с местом Никония на карте Северо-Западного Причерноморья, его политической и экономической историей.
| 8. |
Буйських А. В. Самоський килік із колекції Миколаївського краєзнавчого музею "Старофлотські казарми" [Електронний ресурс] / А. В. Буйських, М. І. Чепкасова // Archaeology. - 2019. - № 1. - С. 73-78. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/arhl_2019_1_8 Публикация посвящена введению в научный оборот килика из собрания Николаевского краеведческого музея. Он происходит из раскопок, скорее всего, Е. Р. фон Штерна, который в 1900-е гг. исследовал античное поселение на о. Березань (античный Борисфен) и поселение трипольской культуры Петрены. После передачи частей коллекций из Одессы в Николаев, скорее всего, и произошла путаница, в результате которой этот килик был ошибочно зачислен в раздел энеолита. Килик представляет собою глубокий округлый сосуд, внутри сплошь покрытый лаком и с полосками по венчику, тонкой резервной полосой в зоне ручек и сплошным покрытием лаком в нижней части стенки. Глина содержит многочисленные мелкие золотистые частицы, характерные для гончарной продукции Южной Ионии, 7.5YR 6/4. Принадлежность таких киликов к продукции о. Самос подтверждается исследователями. По У. Шлотцхауеру, килик относится к типу 5, варианту формы 5,2.В с датой 660/50 - 630/20 гг. до н. э. В Северо-Западном Причерноморье, кроме Борисфена, лишь из нескольких памятников - Истрии, Оргаме и Ольвии - происходят находки киликов типа 5, однако ранние сосуды варианта формы 5,1.В найдены пока только в Оргаме и на Немировском городище. В Северо-Восточном Причерноморье килики типа 5 известны только среди находок из Таганрогского поселения. Вместе с несколькими другими находками этого времени, а именно чашей с птицами с Трахтемировского поселения в Центральном Приднепровье и субгеометрическим скифосом из Борисфена, самоский килик из Николаевского музея принадлежит к числу самого раннего средиземноморского импорта, синхронного основанию в Северо-Западном Причерноморье милетского эмпория Борисфен.
| 9. |
Буйських А. В. Сучасні археологічні відкриття в Національному історико-археологічному заповіднику "Ольвія" НАН України (стенограма наукової доповіді на засіданні Президії НАН України 3 липня 2019 р.) [Електронний ресурс] / А. В. Буйських // Вісник Національної академії наук України. - 2019. - № 9. - С. 50-56. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/vnanu_2019_9_7 Висвітлено результати новітніх археологічних досліджень, що здійснюються за міжнародними проектами Ольвійською археологічною експедицією Інституту археології НАН України в Національному історико-археологічному заповіднику "Ольвія" НАН України, та їх роль у вивченні давньої історії України.
| 10. |
Буйських А. В. Рец.: О. А. Ручинская. Культура и общество греческих городов Северного Причерноморья (VI в. до н. э. — IV в. н. э.) [Електронний ресурс] / А. В. Буйських // Археологія. - 2019. - № 3. - С. 132-137. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/arhl_2019_3_14
| 11. |
Крижицький С. Д. Реєстр нерухомих пам’яток верхнього мiста Ольвiї: досвiд наукової паспортизацiї [Електронний ресурс] / С. Д. Крижицький, С. С. Шеiн, А. В. Буйських // Археологія. - 2020. - № 2. - С. 32-41. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/arhl_2020_2_4
| 12. |
Буйських А. В. Архiтекутурна теракота з Ольвiї за розкопками 1920-х рр. [Електронний ресурс] / А. В. Буйських, Н. М. Гаркуша, М. І. Чепкасова // Археологія. - 2021. - № 1. - С. 96-107. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/arhl_2021_1_10
| 13. |
Буйських А. В. Ольвiйськi перирантерiї [Електронний ресурс] / А. В. Буйських, Т. М. Шевченко // Археологія. - 2021. - № 4. - С. 35-48. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/arhl_2021_4_4
| 14. |
Буйських А. В. Про керамічний імпорт Синопи в Ольвії Понтійській (на прикладі архітектурної теракоти) [Електронний ресурс] / А. В. Буйських, О. О. Пукліна, Т. М. Шевченко // Археологія. - 2023. - № 1. - С. 40-51. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/arhl_2023_1_6 Роботу присвячено теракотовим декоративним елементам, що імпортувалися до Ольвії з Синопи як прикраси дахів громадських споруд і житлових будинків. В ольвійській колекції виділено фронтальні антефікси у вигляді пальмет та горгонейонів, а також сими й водогони із зооморфним завершенням - у вигляді протом левів. Установлено, що час максимального поширення синопського імпорту будівельної кераміки в Ольвії припадав на пізньокласичний і ранньоелліністичний період. Ольвія, разом з Істрією та Боспором, була активним споживачем цієї продукції.
| 15. |
Буйських А. В. Моніторинг пам’яток археологічної спадщини України під час військової агреії рф [Електронний ресурс] / А. В. Буйських, П. С. Шидловський, В. Г. Івакін // Київські збірники історії, археології, мистецтва та побуту. - 2023. - Вип. 1. - С. 3-15. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/kdhaael_2023_1_3
| 16. |
Буйських А. В. Моніторинг археологічних пам’яток України: сучасний стан та втрати в результаті воєнної агресії РФ (стенограма доповіді на засіданні Президії НАН України 13 грудня 2023 р.) [Електронний ресурс] / А. В. Буйських // Вісник Національної академії наук України. - 2024. - № 2. - С. 87-93. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/vnanu_2024_2_16
|
|
|