![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Гаєвець Я$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 5
Представлено документи з 1 до 5
|
1. |
Гаєвець Я. С. Формування методичної компетентності майбутніх учителів початкових класів у навчанні молодших школярів розв'язувати сюжетні математичні задачі [Електронний ресурс] / Я. С. Гаєвець // Вісник Чернігівського національного педагогічного університету. Педагогічні науки. - 2013. - Вип. 110. - С. 194-197. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/VchdpuP_2013_110_56
| 2. |
Гаєвець Я. С. Методична компетентність як мета та результат підготовки вчителя початкових класів [Електронний ресурс] / Я. С. Гаєвець // Наука і освіта. - 2012. - № 8. - С. 38-42. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/NiO_2012_8_13 Проаналізовано змістовий компонент поняття ”методична компетентність учителя”. Здійснено порівняльний аналіз визначень методичної, професійно-методичної, дидактико-методичної, методико-математичної компетентностей в дослідженнях вітчизняних науковців. Диференційовано поняття ”компетенції”та “компетентності”, де перший концепт є видовим до другого і є результатом освіти. В авторській інтерпретації викладено зміст концепта ”методична компетентність учителя початкових класів у навчанні математики молодших школярів”. Визначено процес набуття майбутнім вчителем методичної компетентності як одного із завдань професійної підготовки в педагогічному ВНЗ. Проанализировано содержательное наполнение понятия "методическая компетентность учителя". Сделан сравнительный анализ определений методической, профессионально-методической, дидактико-методической, методико-математической компетентности в исследованиях отечественных ученых. Дифференцированы понятия "компетенции" и "компетентности", где первый концепт является видовым ко второму, а также - результатом образования. В авторской интерпретации изложено содержание концепта "методическая компетентность учителя начальных классов в обучении математике младших школьников". Определен процесс приобретения будущим учителем методической компетентности как одна из задач профессиональной подготовки в педагогическом ВУЗ.The article analyzes the essence of the concept "methodical competence of teachers"; presents an original interpretation of the concept "methodical competence of primary school teachers in teaching mathematics to junior school children".
| 3. |
Гаєвець Я. С. Проблемно-модульне навчання як технологія формування методичної компетентності майбутніх учителів у навчанні учнів математики [Електронний ресурс] / Я. С. Гаєвець // Фізико-математична освіта. - 2019. - Вип. 1. - С. 24-28. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/fmo_2019_1_6 Розглянуто можливості використання технології проблемно-модульного навчання під час формування методичної компетентності майбутніх учителів початкової школи у навчанні учнів математики. Презентовано робочу програму курсу "Методика викладання математичної освітньої галузі" для підготовки бакалаврів спеціальності 013 Початкова освіта, розроблену на базі модульного та компетентнісного підходів. Визначено напрямки впровадження технології проблемного навчання під час планування проблемних лекцій, практичних занять, самостійної роботи студентів і розробки навчальних проектів. Використано теоретичний аналіз наукових джерел та узагальнення отриманої інформації для виявлення та обгрунтування можливостей використання технології проблемно-модульного навчання, спостереження за процесом професійної підготовки майбутніх учителів до навчання учнів математики. Для діагностики рівнів сформованості методичної компетентності за мотиваційним критерієм студентам 4 курсу факультету початкового навчання (168 респондентів) запропоновано анкетування, мета якого полягає у вияві прагнень майбутніх учителів до досконалої роботи з навчання учнів математики. Використано аналіз та узагальнення одержаних даних. На основі кількісних і якісних показників проведено порівняльний аналіз одержаних проміжних і кінцевих результатів анкетування студентів на початку та вкінці вивчення навчальної дисципліни. Проведений аналіз результатів анкетування за мотиваційним критерієм у контрольних та експериментальних групах свідчить про результативність упровадження в процес підготовки майбутніх учителів початкової школи технології проблемно-модульного навчання.
| 4. |
Гаєвець Я. С. Підготовка майбутніх учителів до навчання математики молодших школярів [Електронний ресурс] / Я. С. Гаєвець // Сучасні інформаційні технології та інноваційні методики навчання в підготовці фахівців: методологія, теорія, досвід, проблеми. - 2012. - Вип. 33. - С. 273-276. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Sitimn_2012_33_54
| 5. |
Яковлєва О. М. Розвиток числової лінії в курсі математики закладів загальної середньої освіти [Електронний ресурс] / О. М. Яковлєва, Я. С. Гаєвець, В. М. Каплун // Фізико-математична освіта. - 2020. - Вип. 1. - С. 164-170. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/fmo_2020_1_29 Числова лінія є однією з важливих змістових ліній у курсі математики ЗСО, її розвиток починається у 1 класі початкової школи і продовжується в курсі математики базової та старшої школи. Знання учнів про числа та уміння ними оперувати складає підурунтя до формування математичної компетентності здобувачів загальної середньої освіти. Зроблено стислий огляд розвитку числової лінії у початковому курсі математики та у курсі математики базової середньої школи на основі теоретичного аналізу наукових джерел, чинних навчальних програм з математики початкової та базової середньої шкіл, підручників з математики (алгебри) для 1 - 8 класів. Одержану інформацію узагальнено для визначення рівня обурунтування розширення поняття числа у підручниках. Досліджено особливості опрацювання числової лінії в початковій та базовій середній школі у зв'язку з оновленим нормативним забезпеченням математичної освіти. Зазначено, що розвиток змістової лінії "Числа" в курсі математики відбувається в такій послідовності: натуральні числа, невід'ємні дробові числа, цілі числа, раціональні числа, дійсні числа, що відрізняється від шляху класичного розширення числових множин: натуральні числа, цілі числа, раціональні числа, дійсні числа. З'ясовано, що в підручниках методики введення натуральних, цілих та раціональних чисел співпадають, методики введення ірраціональних та дійсних чисел відрізняються. Висновки: введення нових числових множин в курсі математики базової середньої школи здійснюється на основі поняття розширення алгебраїчних систем. На думку авторів, чинна навчальна програма з математики базової середньої школи містить певні недоліки, необхідно ввести деякі корективи у подання змістової лінії "Числа" у програмі з математики, зокрема, дещо розвантажити числову лінію в 6-му класі, а у 8-му класі більше приділяти уваги властивостям ірраціональних та дійсних чисел. Числова лінія є однією з важливих змістових ліній у курсі математики ЗСО, її розвиток починається у 1 класі початкової школи і продовжується в курсі математики базової та старшої школи. Знання учнів про числа та уміння ними оперувати складає підурунтя до формування математичної компетентності здобувачів загальної середньої освіти. Зроблено стислий огляд розвитку числової лінії у початковому курсі математики та у курсі математики базової середньої школи на основі теоретичного аналізу наукових джерел, чинних навчальних програм з математики початкової та базової середньої шкіл, підручників з математики (алгебри) для 1 - 8 класів. Одержану інформацію узагальнено для визначення рівня обурунтування розширення поняття числа у підручниках. Досліджено особливості опрацювання числової лінії в початковій та базовій середній школі у зв'язку з оновленим нормативним забезпеченням математичної освіти. Зазначено, що розвиток змістової лінії "Числа" в курсі математики відбувається в такій послідовності: натуральні числа, невід'ємні дробові числа, цілі числа, раціональні числа, дійсні числа, що відрізняється від шляху класичного розширення числових множин: натуральні числа, цілі числа, раціональні числа, дійсні числа. З'ясовано, що в підручниках методики введення натуральних, цілих та раціональних чисел співпадають, методики введення ірраціональних та дійсних чисел відрізняються. Висновки: введення нових числових множин в курсі математики базової середньої школи здійснюється на основі поняття розширення алгебраїчних систем. На думку авторів, чинна навчальна програма з математики базової середньої школи містить певні недоліки, необхідно ввести деякі корективи у подання змістової лінії "Числа" у програмі з математики, зокрема, дещо розвантажити числову лінію в 6-му класі, а у 8-му класі більше приділяти уваги властивостям ірраціональних та дійсних чисел.
|
|
|