![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Долиненко В$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 15
Представлено документи з 1 до 15
|
1. |
Скуба Т. Г. Алгоритм технологической адаптации для автоматизированной многопроходной сварки МИГ/МАГ изделий с переменной шириной разделки кромок [Електронний ресурс] / Т. Г. Скуба, В. В. Долиненко, В. А. Коляда, Е. В. Шаповалов // Автоматическая сварка. - 2013. - № 1. - С. 16-22. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/as_2013_1_5 Область исследований - автоматизация процессов многопроходной сварки МИГ/МАГ толстостенных изделий в нижнем положении. Цель исследований - получение сварного шва заданной ширины и усиления, не имеющего непроваров и подрезов при наличии внешних возмущающих воздействий в виде изменений геометрических параметров разделки кромок стыка (выборки). Задача исследований - разработка алгоритма технологической адаптации, который обеспечивает заданную высоту свариваемого слоя. Методика исследований - синтез математической модели на базе уравнений, содержащих как феноменологические описания процессов, так и регрессионные зависимости. Предложен алгоритм технологической адаптации разделки кромок стыка на базе средств технического зрения для многопроходной сварки МИГ/МАГ. Алгоритм обеспечивает в режиме реального масштаба времени на основе текущих геометрических параметров разделки кромок, расчет режима автоматической сварки (напряжения, тока и скорости сварки). В алгоритме используется разработанная математическая модель "источник питания - дуга установившегося процесса сварки МИГ/МАГ". Для проверки алгоритма выполнены сварочные эксперименты, в которых на стальную пластину наплавляли слой металла постоянной толщины 0,2 см с изменяющейся при этом шириной 2,0 - 3,3 см. Диапазон изменения погонной энергии сварки - 4,0 - 8,5 кДж/см, частота коротких замыканий - 5 - 54 Гц. Обрывов дуги не наблюдалось, дефекты макроструктуры наплавленного слоя отсутствовали. Предложеный алгоритм технологической адаптации можно рекомендовать к применению в АСУТП многопроходной сварки.
| 2. |
Долиненко В. В. Многоканальный микропроцессорный контроллер сбора данных с термопар [Електронний ресурс] / В. В. Долиненко, Т. Г. Скуба, О. Ю. Ващенко, Н. Ф. Луценко // Автоматическая сварка. - 2012. - № 11. - С. 50-52. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/as_2012_11_10 Представлена разработка 9-канального микропроцессорного контроллера системы регистрации термоциклов сварки с цифровым интерфейсом связи с ПЭВМ типа Ethernet-100Base-TX. В качестве датчиков температуры используются термопары типа ТХА и ТВР. Использование Internet-протокола обмена данными с ПЭВМ типа TELNET позволяет создавать с минимальными затратами автоматизированные системы научных исследований в области многопроходной дуговой сварки.
| 3. |
Долиненко В. В. Методика оценки транспортных запаздываний в АСУ формированием сварного шва [Електронний ресурс] / В. В. Долиненко, В. А. Коляда, Т. Г. Скуба, Е. В. Шаповалов // Автоматическая сварка. - 2010. - № 1. - С. 51-53. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/as_2010_1_12 Предложена методика определения транспортных запаздываний в контуре обратной связи автоматической системы управления процессом формирования усиления шва при сварке МАГ. Исследован механизм возникновения двух различных транспортных запаздываний - формирования высоты и ширины усиления шва, которые обнаруживаются при измерениях их геометрических параметров с помощью лазерно-телевизионного сенсора. Для получения оценок транспортных запаздываний предложено использовать регрессионные формулы, составленные на основе результатов вычислительных экспериментов. В качестве объекта вычислительных экспериментов использована математическая модель сварочной ванны, полученная для условий нагрева изделия подвижным нормально-круговым источником тепла.
| 4. |
Лазоренко Я. П. Эффективность методов автоматического распознавания отпечатков электрода при точечной сварке трехслойных сотовых конструкций [Електронний ресурс] / Я. П. Лазоренко, Е. В. Шаповалов, Е. С. Мельник, И. Ф. Луценко, В. В. Долиненко // Автоматическая сварка. - 2009. - № 2. - С. 26-33. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/as_2009_2_6 Исследованы методы автоматического распознавания отпечатков электрода на цифровых изображениях при точечной сварке трехслойных сотовых конструкций: корреляционный метод, статистический и нейросетевой. Разработаны алгоритмы для распознавания отпечатков электрода на поверхности трехслойной конструкции с помощью оптической сенсорной системы. Показана высокая эффективность разработанных алгоритмов.
| 5. |
Долиненко В. В. Оптимальное управление формированием усиления сварного шва [Електронний ресурс] / В. В. Долиненко, Т. Г. Скуба, В. А. Коляда, Е. В. Шаповалов // Автоматическая сварка. - 2010. - № 2. - С. 23-29. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/as_2010_2_6 Предложен подход к построению оптимальной системы автоматического управления формированием усиления сварного шва с транспортным запаздыванием в контуре обратной связи в условиях сварки МАГ. Для построения оптимального регулятора создана динамическая модель формирования усиления сварного шва. Математическое моделирование проводили с использованием пакета MATLAB. Разработанная система управления обеспечивает минимальную продолжительность процесса при заданных ограничениях динамики регулирующих воздействий.
| 6. |
Долиненко В. В. Уточнение инерционных свойств термопар, применяемых при исследованиях металлургических и сварочных процессов [Електронний ресурс] / В. В. Долиненко, Е. В. Шаповалов, В. А. Коляда, А. В. Гнатушенко, В. В. Якуша // Современная электрометаллургия. - 2012. - № 4. - С. 33-36. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/sovele_2012_4_9
| 7. |
Шаповалов В. А. Изучение температурного поля профилированных монокристаллов вольфрама, получаемых плазменно-индукционным способом [Електронний ресурс] / В. А. Шаповалов, В. В. Якуша, Ю. А. Никитенко, В. В. Долиненко, А. Н. Гниздыло, В. В. Жолудь // Современная электрометаллургия. - 2014. - № 3. - С. 31-35. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/sovele_2014_3_6 Рассмотрен вопрос экспериментального исследования температурного поля в профилированном монокристалле вольфрама при плазменно-индукционном способе выращивания. На основании данных прямых измерений температур в кристалле с помощью термопар ВР 5/20 выполнен анализ температурных градиентов в его объеме. Показано, что при данном способе выращивание монокристалла проходит в условиях практически плоского фронта кристаллизации, и термонапряженное состояние профилированного кристалла в основном определяется значением градиентов температур вдоль его ширины и высоты. Установлено, что максимальное значение температурных градиентов составляет соответственно 36 и <$E90~symbol Р>C/мм, а зона их максимума сосредоточена вблизи фронта кристаллизации. Выявлено, что индукционный нагрев боковой поверхности монокристалла способствует уменьшению уровня температурных градиентов в его объеме. На расстоянии двух толщин кристалла от его верхнего торца формирование структуры монокристалла в твердой фазе происходит при постоянном градиенте температур. Выполнен сравнительный анализ пространственного распределения градиентов температур монокристаллов плазменно-дугового и плазменно-индукционного способов плавки. Экспериментально подтверждено, что плазменно-индукционный процесс формирования крупного профилированного монокристалла сопровождается меньшими (на <$E 10~-~15~symbol Р>C/мм) значениями градиентов температур в большей части его объема по сравнению с плазменно-дуговым процессом формирования цилиндрического кристалла диаметром 30 мм.
| 8. |
Шаповалов Е. В. Применение роботизированной и механизированной сварки в условиях возмущающих факторов [Електронний ресурс] / Е. В. Шаповалов, В. В. Долиненко, В. А. Коляда, Т. Г. Скуба, Ф. С. Клищар // Автоматическая сварка. - 2016. - № 7. - С. 46-51. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/as_2016_7_9 Рассмотрены основные проблемы автоматизации процессов многопроходной сварки МИГ/МАГ крупногабаритных изделий во всех пространственных положениях в условиях низкой повторяемости сборочных операций. Показана необходимость и, в то же время, недостаточность использования с целью адаптации только одного лазерно-телевизионного сенсора (ЛТС). Предложена методика оснащения робототехнического (механизированного) сварочного комплекса средствами технического зрения в виде системы ЛТС и видео-пирометрического сенсора (ВПМС). Приведены результаты разработки технических средств, алгоритмического и программного обеспечения адаптивного сварочного комплекса. В предложенных алгоритмах управления используются результаты измерений геометрических параметров как разделки кромок стыкового соединения, так и положения расплавленной сварочной ванны в реальном масштабе времени. Показано, что адаптивная роботизированная система выполняет основные функции, возложенные на нее: корректировка положения электрода и параметров режима сварки в условиях возмущающих факторов, и способна обеспечить необходимые геометрические и механические характеристики сварного шва. В качестве примера используется робототехнический комплекс фирмы "ABB", в состав которого входит сварочный робот "ABBIRB-1600", оснащенный ЛТС и ВПМС, и источник питания дуги "ESAB Aristo MIG 5000I". Сварочные эксперименты показали, что разработанное программное и аппаратное обеспечение позволяет выполнить адаптацию РТК для применения ее в процессе сварки стыковых соединений при действии возмущающих факторов, таких как: изменение величины зазора, искривление электродной проволоки, изменение температуры окружающей среды и др.
| 9. |
Долиненко В. В. Компьютерное моделирование оптимального управления положением ванны при сварке МИГ/МАГ корневых швов [Електронний ресурс] / В. В. Долиненко, В. А. Коляда, Е. В. Шаповалов, Т. Г. Скуба // Электронное моделирование. - 2016. - Т. 38, № 3. - С. 33-46. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/elmo_2016_38_3_6 Предложена методика синтеза и компьютерного моделирования оптимального регулятора состояния для системы автоматического управления орбитальной сваркой МИГ/МАГ (дуговой сваркой плавящимся электродом в среде защитных газов) корневых швов. Решена задача оптимального управления формированием корневого шва с обратной связью от видеопирометрического сенсора, использующего видеоизображения сварочной ванны в инфракрасном диапазоне ее излучения. Выполнено моделирование системы оптимального управления положением ванны при сварке с поперечными колебаниями горелки 1 и 3 Гц.
| 10. |
Лобанов Л. М. Технология роботизированной ТИГ-сварки элементов конструкций из нержавеющей стали [Електронний ресурс] / Л. М. Лобанов, Е. В. Шаповалов, П. В. Гончаров, В. В. Долиненко, А. Н. Тимошенко, Т. Г. Скуба // Автоматическая сварка. - 2017. - № 5-6. - С. 54-59. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/as_2017_5-6_11 Предложен подход к созданию технологии сварки ТИГ элементов конструкций сложной геометрической формы из нержавеющей стали при помощи робототехнической адаптивной системы, которая позволяет адаптироваться к изменению формы поверхности свариваемых изделий в процессе сварки и минимизации вероятности появления дефектных сварных соединений и цветов побежалости на поверхности изделия. Разработана технология роботизированной сварки неплавящимся электродом углового соединения тонколистовых элементов конструкций из нержавеющей стали марки AiSi 304, 210, 430 с толщиной соединяемых листов от 0,8 до 1,5 мм. Результаты сварочных экспериментов показали, что разработанные алгоритмы взаимодействия между техническими средствами адаптации могут быть использованы в системах автоматического управления процессом сварки ТИГ.
| 11. |
Долиненко В. В. Роботизована система неруйнівного вихрострумового контролю виробів зі складною геометрією [Електронний ресурс] / В. В. Долиненко, Є. В. Шаповалов, Т. Г. Скуба, В. О. Коляда, Ю. В. Куц, Р. М. Галаган, В. В. Карпінський // Автоматическая сварка. - 2017. - № 5-6. - С. 60-67. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/as_2017_5-6_12 Проаналізовано сучасний стан розробки автоматизованих та автоматичних систем вихрострумового неруйнівного контролю виробів зі складною геометрією. Показано необхідність створення адаптивних роботизованих систем, в яких оператор безпосередньо не задіяний у процесі виконання контролю. Обгрунтовано необхідність впровадження нової ефективної методології оброблення сигналів вихрових струмів, в якій використовується теорія дискретного перетворення Гільберта у поєднанні з методами теорії статистичної обробки сигналів. Запропоновано структурну схему роботизованого комплексу автоматичного контролю, що складається з промислового робота-маніпулятора, координатного столу з декількома ступенями свободи та пристроєм фіксації об'єкта контролю, автоматизованої станції з набором вихрострумових перетворювачів різних типів, блока датчиків технічного зору, персонального комп'ютера та електронного блока управління й оброблення вихрострумових сигналів.
| 12. |
Долиненко В. В. Моделювання перехідних процесів у вимірювальному каналі вихрострумового дефектоскопу [Електронний ресурс] / В. В. Долиненко, Є. В. Шаповалов, Ю. В. Куц, М. О. Редька, В. М. Учанін // Техническая диагностика и неразрушающий контроль. - 2018. - № 4. - С. 30-35. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/TDNK_2018_4_6
| 13. |
Скуба Т. Г. Ідентифікація положення у просторі об’єктів із складною геометрією в задачах роботизованого дугового наплавлення і неруйнівного контролю [Електронний ресурс] / Т. Г. Скуба, Є. В. Шаповалов, В. В. Долиненко // Електронне моделювання. - 2019. - Т. 41, № 1. - С. 67-80. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/elmo_2019_41_1_8 Запропоновано методику ідентифікації параметрів положення у просторі об'єктів, які складно або неможливо встановити у наперед заданому положенні для виконання дугового наплавлення і неруйнівного контролю. Розглянуто процес неруйнівного автоматичного вихрострумового контролю, де сканування поверхні об'єкта виконується рукою антропоморфного робота з вихрострумовим датчиком, а адаптивні можливості реалізовано за допомогою безконтактних засобів технічного зору і тріангуляційного лазерно-телевізійного відеосенсора (ЛТС). Методику ідентифікації побудовано за схемою, що складається з трьох кроків: створення геометричної моделі об'єкта контролю; сканування об'єкта контролю з використанням ЛТС і створення хмари-множини 3D точок; на основі теорії статистичної обробки інформації виконання синтезу пласких поверхонь, що описують границі виробу, а потім, з використанням теорії аналітичної геометрії у просторі, виконання розрахунку параметрів ліній перерізу площин і зміщень виробу відносно "нульового" положення. Дана методика може бути використана в стаціонарних або мобільних роботизованих системах неруйнівного контролю виробів зі складною геометрією.
| 14. |
Долиненко В. В. Дослідження похибок визначення характеристик циклічних вимірювальних сигналів за їх нерегулярної дискретизації [Електронний ресурс] / В. В. Долиненко, Е. В. Шаповалов, Т. Г. Скуба, Ю. В. Куц, О. А. Левченко, М. О. Редька // Вісник Київського політехнічного інституту. Серія : Приладобудування. - 2019. - Вип. 57(1). - С. 43-48. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/VKPI_prylad_2019_57(1)__8 Розглянуто вплив нерегулярності дискретизації інформаційних циклічних сигналів у комп'ютеризованих системах вимірювального контролю на прикладі роботизованої системи вихрострумового неруйнівного контролю. Встановлено, що у випадку формування тактових сигналів АЦП безпосередньо у процесорному блоці має місце нерегулярна дискретизація інформаційних сигналів. Варіація періоду дискретизації виникає через оброблення переривань у комп'ютеризованій системі та асинхронність тактової частоти внутрішньої системної шини та частоти дискретизації сигналу. Нерегулярна дискретизація циклічних інформаційних сигналів спричиняє появу додаткової похибки вимірювання їх характеристик. У контрольно-вимірювальних системах ця похибка може привести до зменшення вірогідності контролю. Проаналізовані реальні сигнали роботизованої системи вихрострумового неруйнівного контролю, отримано розподіл інтервалів дискретизації сигналів для комп'ютеризованого вихрострумового дефектоскопу, виконано оцінювання середньоквадратичного значення похибки визначення амплітудної та фазової характеристик тестового сигналу гармонічної форми заданого на нерегулярній часовій гратці, отримано графіки залежностей середньоквадратичної похибки визначення амплітудної і фазової характеристик сигналів з гармонічним сигналом-носієм за їх нерегулярної дискретизації. Експериментально підтверджено, що в комп'ютеризованій системі вихрострумового контролю невисокої точності, з метою мінімізації апаратурних витрат, допустимо використовувати нерегулярну дискретизацію інформаційних сигналів, яка має місце за формування тактових сигналів у процесорному блоці системи. В прецизійних системах з підвищеним рівнем вірогідності контролю слід надавати перевагу варіанту побудови системи з окремим блоком збирання даних з регулярною дискретизацією сигналів, який забезпечує накопичення певного масиву даних в автономному режимі та його передавання у комп'ютерну систему для опрацювання і візуалізації результатів контролю.
| 15. |
Долиненко В. В. Адаптивна робототехнічна система електродугового наплавлення для відновлення деталей складних просторових форм [Електронний ресурс] / В. В. Долиненко, Є. В. Шаповалов, В. О. Коляда, Т. Г. Скуба // Електронне моделювання. - 2020. - Т. 42, № 6. - С. 56-71. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/elmo_2020_42_6_6 Запропоновано концепцію створення адаптивної робототехнічної системи відновлення деталей складних просторових форм, яка орієнтована на технологію електродугового наплавлення. Реалізація дугового наплавлення на основі промислових роботів, оснащених засобами адаптації дозволяє суттєво підвищити якість і продуктивність відновлення деталей з одночасним зменшенням витрат енергоресурсів і зварювальних матеріалів. Використано теоретичні методи дослідження - аналіз, ідеалізацію та формалізацію, а також імітаційне моделювання. Розглянуто задачу ідентифікації CAD (Computer-Aided Design) моделі відновлюваної деталі та реалізацію встановлювальної адаптації. Адаптивні можливості робототехнічної системи забезпечено за допомогою безконтактних засобів технічного зору - тріангуляційного лазерно-телевізійного сенсора. Отримані результати можуть бути використані при створенні ділянок адаптивного роботизованого відновлення деталей способом електродугового наплавлення на підприємствах машинобудування, залізничної та енергетичної галузей.
|
|
|