![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Копчак В$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 51
Представлено документи з 1 до 20
|
| |
1. |
Копчак В. М. Хирургическое лечение кистозных опухолей поджелудочной железы [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, К. В. Копчак, И. В. Хомяк, А. В. Дувалко, С. В. Андроник, Л. А. Перерва // Український журнал хірургії. - 2013. - № 3. - С. 116-120. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Ujkh_2013_3_19
| 2. |
Копчак В. М. Нові технології в хірургічному лікуванні злоякісних новоутворень головки підшлункової залози та періампулярної зони [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, І. В. Хомяк, К. В. Копчак, О. В. Дувалко // Хірургія України. - 2012. - № 4. - С. 31-36. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/KhU_2012_4_7 Мета роботи - поліпшити результати хірургічного лікування хворих із злоякісними новоутвореннями головки підшлункової залози та періампулярної зони шляхом розробки і впровадження нових хірургічних технологій. Проаналізовано власний досвід виконання 412 панкреатодуоденальних резекцій (ПДР) у пацієнтів із злоякісними періампулярними новоутвореннями за період з 2001 до 2011 р. У 296 пацієнтів проведено стандартну ПДР, у 116 пацієнтів з пухлинами великого сосочка дванадцятипалої кишки і дистального відділу холедоха застосовано пілорус-збережну методику. За допомогою індивідуалізованого підходу використовували сучасні технології пілорус-збережної ПДР зі збереженням гастродуоденальної артерії, селективної перев'язки правої гілки дорзальної панкреатичної артерії та нижньої панкреатодуоденальної артерії, задній і транслатеральний доступ. У 26 пацієнтів виконано ПДР із судинними резекціями. У 30 пацієнтів застосовано no-touch ПДР. Проведено аналіз результатів виконання модифікованої розширеної лімфаденектомії у пацієнтів з ПДР. Ускладнення розвинулися у 29,5 % пацієнтів, летальність становила 2,7 %. Медіана виживання дорівнювала 24, 38 і 72 міс у пацієнтів з пухлинами підшлункової залози, дистального відділу холедоха і великого сосочка дванадцятипалої кишки відповідно. Впровадження нових методик ПДР може поліпшити ранні і віддалені результати її виконання.
| 3. |
Копчак В. М. Возможности изучения до операции сосудистой анатомии в хирургии опухолей периампулярной зоны [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, К. В. Копчак, О. М. Симонов, А. И. Зелинский, С. В. Сухачев, О. М. Егорова // Клінічна хірургія. - 2012. - № 1. - С. 5-9. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/KlKh_2012_1_3 В целях изучения вариантов сосудистой анатомии у 115 пациентов со злокачественными опухолями поджелудочной железы (ПЖ) и органов периампулярной зоны до операции проведена компьютерная томографическая (КТ) ангиография. Данные исследования описывал хирург, варианты анатомии чревного ствола и брыжеечных артерий записаны в соответствии с классификацией N. A. Michels, J. R. Hiatt. Применен индивидуализированный подход к хирургическому лечению с использованием данных КТ ангиографии. У 30 пациентов выполнено оперативное вмешательство с резекцией сосудов, у 6 - применили no-touch методику. Дистальная резекция ПЖ с использованием технологии RAMPS произведена 7 пациентам по повода злокачественных новообразований. Осложнения возникли у 12 (10 %) больных, умерли 2 (1,7 %). Летальность после резекции сосудов составила 6,6 %. Наличие информации о вариантах сосудистой анатомии до операции позволило избежать массивной кровопотери и необратимых некротических изменений в органах брюшной полости.
| 4. |
Копчак В. М. Опыт применения ASVS-теста в диагностике инсулинпродуцирующей опухоли поджелудочной железы [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, В. А. Кондратюк, К. В. Копчак, О. М. Симонов, А. И. Зелинский, Д. А. Чевердюк, С. В. Андроник, В. П. Шкарбан // Клінічна хірургія. - 2013. - № 7. - С. 20-23. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/KlKh_2013_7_7 За период с 2009 по 2013 г. у 7 пациентов с инсулинпродуцирующими опухолями поджелудочной железы (ПЖ) проведен ASVS-тест, результаты которого сравнивали с данными стандартных методов исследования: ультразвукового исследования брюшной полости, компьютерной томографии, магниторезонансной томографии. У 3 пациентов выполнена энуклеация инсуломы, у 1 - дистальная субтотальная резекция ПЖ со спленэктомией, у 1 - завершенная тотальная панкреатэктомия. Проведение ASVS-теста показано у пациентов с диагностированным гиперинсулинизмом при невозможности топической диагностики инсулиномы по данным других неинвазивных методов исследования.
| 5. |
Копчак В. М. Резекція підшлункової залози з використанням лапароскопічного доступу [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, К. В. Копчак, І. В. Хомяк, О. В. Дувалко, С. В. Андронік, Л. О. Перерва, О. С. Ткачук, Я. В. Романів // Клінічна хірургія. - 2013. - № 11. - С. 5-8. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/KlKh_2013_11_3 Представлено власний досвід виконання резекційних втручань на підшлунковій залозі (ПЗ) з використанням лапароскопічного доступу, виконаних у клініці у 2009 - 2013 рр. У 8 хворих здійснено лапароскопічну дистальну резекцю ПЗ, у 5 - лапароскопічну енуклеацію пухлини ПЗ, в 1 - лапароскопічну панкреатодуоденальну резекцію. Результати порівняно з такими після відкритих операцій, виконаних за аналогічний період. Достовірної різниці частоти післяопераційних ускладнень, тяжкості інтраопераційної крововтрати та тривалості дистальної резекції не було. Тривалість лікування хворого у стаціонарі достовірно менша після виконання лапароскопічних операцій. Тяжкість інтраопераційної крововтрати та тривалість лапароскопічної енуклеації пухлини достовірно менші.
| 6. |
Копчак В. М. Порівняльна оцінка препаратів аналогів соматостатину при оперативних втручаннях на підшлунковій залозі [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, І. В. Хом’як, К. В. Копчак // Практикуючий лікар. - 2013. - № 3. - С. 31-33. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/PraktLik_2013_3_9
| 7. |
Копчак В. М. Сучасні принципи діагностики та хірургічного лікування ускладнених псевдокіст підшлункової залози [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, І. В. Хомяк, К. В. Копчак, А. В. Дувалко, Л. О. Перерва, Л. О. Мошківский, В. А. Кондратюк, С. В. Сухачев, О. С. Ільчук // Науковий вісник Ужгородського університету. Сер. : Медицина. - 2011. - Вип. 2. - С. 117-120. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/UNUMED_2011_2_28
| 8. |
Копчак В. М. Порівняльна оцінка препаратів — аналогів соматостатину при оперативних втручаннях на підшлунковій залозі. [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, І. В. Хомяк, К. В. Копчак, О. В. Дувалко, С. В. Андронік, В. П. Сердюк, Г. Г. Шевколенко, В. В. Ханенко // Медицина неотложных состояний. - 2013. - № 2. - С. 37-40. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Medns_2013_2_10
| 9. |
Копчак В. М. Профілактика ускладнень у хворих після панкреатодуоденальної резекції [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, К. В. Копчак, І. В. Хомяк, О. В. Дувалко, С. В. Андронік, Б. В. Борисов, Н. Г. Давиденко, Я. В. Романів // Клінічна хірургія. - 2014. - № 5. - С. 29–31. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/KlKh_2014_5_10 Узагальнено досвід виконання панкреатодуоденальної резекції у 163 хворих за період 2005 - 2009 рр. З метою зменшення ризику виникнення післяопераційного гастростазу дуодено- чи гастроентероанастомоз сформовано у положенні попереду ободової кишки; панкреатогенних ускладнень - накладали інвагінаційний дуктоєюнальний анастомоз. Зовнішнє дренування протоки підшлункової залози та корекція медикаментозної терапії не забезпечують зменшення ризику виникнення післяопераційних ускладнень.
| 10. |
Копчак В. М. Сучасні підходи до лікування ускладнених псевдокіст підшлункової залози [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, К. В. Копчак, І. В. Хомяк, О. В. Дувалко, Л. О. Перерва, І. С. Терешкевич, Г. Ю. Мошківський, В. А. Кондратюк // Науковий вісник Ужгородського університету. Сер. : Медицина. - 2014. - Вип. 1. - С. 106-111. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/UNUMED_2014_1_27
| 11. |
Криворучко І. А. Класифікація гострого панкреатиту: перегляд інтернаціональним консенсусом у 2012 р. класифікації, прийнятої в Атланті [Електронний ресурс] / І. А. Криворучко, В. М. Копчак, О. Ю. Усенко, Н. М. Гончарова, С. М. Балака, С. М. Тесленко, С. А. Андреєщев // Клінічна хірургія. - 2014. - № 9. - С. 19–24. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/KlKh_2014_9_6
| 12. |
Копчак В. М. Сучасні погляди на проблему хірургічного лікування хронічного панкреатиту [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, В. І. Пилипчук, С. В. Андронік, Л. О. Перерва // Клінічна хірургія. - 2014. - № 9. - С. 28–30. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/KlKh_2014_9_8 Проаналізовано результати хірургічного лікування 290 хворих з приводу хронічного панкреатиту (ХП). Операцію Фрея виконано у 125 хворих, в 11 - доповнено накладанням біліодигестивних анастомозів у зв'язку з біліарною гіпертензією. Панкреатодуоденальну резекцію (ПДР) виконано у 8 хворих, Бернську модифікацію операції Бегера та дистальну резекцію підшлункової залози (ПЗ) - по 6, поздовжня панкреатоєюностомія - у 69. У 46 хворих з приводу зрілих псевдокіст (ПК) ПЗ виконано цистоєюно- та цистопанкреатоєюностомію, у 6 - ендоскопічну цистогастро- та цистодуоденостомію, у 7 - зовнішнє дренування кісти. У 17 пацієнтів з приводу непрохідності дванадцятипалої кишки (ДПК) чи біліарної системи накладено обхідні анастомози.
| 13. |
Копчак В. М. Алгоритм хірургічного лікування гострого панкреатиту [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, І. В. Хомяк, В. М. Шевченко, О. В. Кіт, А. І. Хомяк // Клінічна хірургія. - 2014. - № 9.2. - С. 21-24. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/KlKh_2014_9
| 14. |
Копчак В. М. Сучасні підходи в хірургічному лікуванні хворих зпухлинами загальної жовчної протоки [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, О. В. Дувалко, І. В. Хомяк, К. В Копчак // Сучасні медичні технології. - 2011. - № 3-4. - С. 173-177. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Smt_2011_3-4_44
| 15. |
Копчак В. М. Хірургічне лікування ускладнених псевдокіст підшлункової залози: мініінвазивні чи "відкриті" втручання? [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, І. А. Криворучко, Н. М. Гончарова // Харківська хірургічна школа. - 2014. - № 1. - С. 103-106. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Khkhsh_2014_1_23
| 16. |
Копчак В. М. Хірургічне лікування пухлин лівого анатомічного сегмента підшлункової залози [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, О. С. Ткачук, К. В. Копчак, О. В. Дувалко, І. В. Хомяк, Л. О. Перерва, О. О. Квасівка, С. В. Андронік, Г. Г. Шевколенко, В. В., Романів Я. В., Гребінь Р. М. Ханенко // Клінічна хірургія. - 2015. - № 4. - С. 9–12. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/KlKh_2015_4_4 Проаналізовано результати лікування 231-го хворого з приводу пухлинного ураження лівого анатомічного сегмента підшлункової залози (ПЗ) в період 2009 - 2013 рр. Застосовано індивідуалізований підхід з використанням сучасних технологій. Радикальні операції виконано у 129-ти пацієнтів віком від 14-ти до 81-го року, в тому числі дистальна резекція (ДР) ПЗ в різних модифікаціях, центральна резекція та енуклеація пухлин. Вивчено можливості виконання розширеної резекції ПЗ як за умови проростання пухлиною суміжних органів, так і вростання в регіонарні судини, а також вплив таких втручань на частоту післяопераційних ускладнень та летальність. Під час виконання субтотальної ДР ПЗ з симультанною резекцією уражених магістральних венозних судин та суміжних органів збільшується ризик оперативного втручання, проте, розширюються можливості здійснення радикальної операції у хворих, яких раніше вважали неоперабельними.
| 17. |
Копчак В. М. Післяопераційне знеболювання при виконанні резекційних оперативних втручань на підшлунковій залозі [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, К. В. Копчак, І. В. Хомяк, В. Дувалко О., Л. О. Перерва, Н. Г. Давиденко, Я. В. Романів, О. С. Ткачук // Медицина неотложных состояний. - 2015. - № 3. - С. 84-86. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Medns_2015_3_10 Розглянуто можливість використання ефективного комплексу хірургічних і консервативних заходів з метою зниження кількості призначень наркотичних засобів у післяопераційному періоді. У комплексі заходів запропоновано застосовувати лапароскопічний доступ під час виконання резекційних втручань на підшлунковій залозі, що надає змогу зменшити травму передньої черевної стінки. При цьому запропоновано використовувати епідуральну анестезію, яка, крім знеболювальної дії, має позитивний вплив на перистальтику кишечника у післяопераційному періоді. Третьою ланкою в комплексі заходів рекомендовано призначення знеболювальних препаратів, а саме нестероїдних протизапальних препаратів, наприклад ксефокаму. Такий комплекс підходів сприяє адекватному знеболюванню та можливості відмовитись від аналгезії наркотичними аналгетиками у 95,7 % хворих.
| 18. |
Копчак В. М. Аналіз причин ранніх післяопераційних ускладнень та летальності після радикального лікування пухлин лівого анатомічного сегмента підшлункової залози [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, К. В. Копчак, І. В. Хомяк, О. В. Дувалко, О. С. Ткачук, С. В. Андронік, Г. Г. Шевколенко, В. В. Ханенко, О. О. Квасівка, О. О. Зубков // Клінічна хірургія. - 2015. - № 7. - С. 5–8. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/KlKh_2015_7_3 Радикальне оперативне втручання з приводу пухлинного ураження лівого анатомо-хірургічного сегмента підшлункової залози (ПЗ) передбачає дистальну резекцію (ДРПЗ) в різних модифікаціях, центральну резекцію (ЦРПЗ) та енуклеацію пухлини (ЕП). Проаналізовано причини ранніх післяопераційних ускладнень і смертності у 129-ти пацієнтів віком від 14 до 81 року, оперованих з приводу пухлинного ураження лівого анатомічного сегмента ПЗ в період з 2009 по 2014 рр. Вивчено вплив різних факторів на ризик виникнення ускладнень та летальності, зокрема, розширеної резекції як у випадку проростання пухлиною прилеглих органів, так і її вростання в регіонарні судини.
| 19. |
Копчак В. М. Роль лапароскопії в хірургічному лікуванні пухлин лівого анатомічного сегмента підшлункової залози [Електронний ресурс] / В. М. Копчак, К. В. Копчак, І. В. Хомяк, О. В. Дувалко, О. С. Ткачук, Л. О. Перерва, С. В. Андронік // Одеський медичний журнал. - 2015. - № 2. - С. 83-86. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Omj_2015_2_28
| 20. |
Захарцева Л. М. Солидно-псевдопапиллярная неоплазия поджелудочной железы [Електронний ресурс] / Л. М. Захарцева, В. М. Копчак, М. В. Дятел, Е. А. Пекур, К. В. Копчак, Л. А. Перерва, А. А. Квасивка // Онкология. - 2015. - Т. 17, № 2. - С. 107-112. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/OL_2015_17_2_8 Солидно-псевдопапиллярная неоплазия поджелудочной железы (СПНПЖ) - редкое заболевание; гистологическое строение и иммуногистохимический профиль этой опухоли варьируют; отсутствуют четкие критерии малигнизации. В настоящее время СПНПЖ относится к новообразованиям с неясным злокачественным потенциалом. Цель работы - изучение клинической и морфологической характеристики СПНПЖ для формирования на этой основе критериев диагностики этого заболевания. Проанализированы клинические данные, гистологические и иммуногистохимические особенности СПНПЖ 6-ти пациентов (5-ти женщин, одного мужчины) в возрасте от 13-ти до <$E>>> 40-ка лет (средний возраст 31,5 года). Результаты: анамнестические и клинические данные, локализация и размер опухоли варьировали (последний - от 3 - 4 до 11 - 12 см с распространением за пределы органа). Гистологическое строение СПНПЖ характеризуется наличием кист с папиллярными разрастаниями внутри и участками солидного строения. Отличительной гистологической чертой СПНПЖ является отсутствие атипии клеток. Во всех случаях заболевания выявлена экспрессия белков Cytokeratin pan, Cytokeratin 7, Chromogranin A, Synaptophysin разной интенсивности, в одном случае - экспрессия S-100. Уровень экспрессии Ki-67 колебался от 2-х до 80 % опухолевых клеток (медиана 9 %). Вывод: критерии малигнизации СПНПЖ требуют дальнейшего изучения с увеличением количества наблюдений. В настоящее время СПНПЖ следует отнести к опухолям с неясным злокачественным потенциалом.
| | |
|
|