![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Матолич У$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 28
Представлено документи з 1 до 20
|
| |
1. |
Матолич У. Д. Особливості загоєння кісткової рани при посттравматичному остеомієліті нижньої щелепи [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич // Медична гідрологія та реабілітація. - 2013. - Т. 11, № 2. - С. 37-39. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MedGid_2013_11_2_9
| 2. |
Матолич У. Д. Формування науково-дослідної роботи студентів в умовах входження України в європейський освітній простір на основі Болонської конвенції [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич, В. В. Федько, Л. Є. Лаповець // Медична освіта. - 2013. - № 3. - С. 64-66. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Mosv_2013_3_18
| 3. |
Федько В. В. Застосування методу конкурентних або корпоративних груп при проведенні семінарського заняття на тему "Комплексне лікування генералізованого пародонтиту щелеп” [Електронний ресурс] / В. В. Федько, У. Д. Матолич, А. В. Нетлюх, Р. В. Гайдук // Медична освіта. - 2013. - № 3. - С. 103-104. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Mosv_2013_3_30
| 4. |
Матолич У. Д. Клініко-лабораторні аспекти синдрому ендогенної інтоксикації у хворих на абсцеси та флегмони щелепно-лицевої ділянки [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич, А. І. Горгота, Л. Є. Лаповець, І. М. Горгота // Новини стоматології. - 2013. - № 4. - С. 16-20 . - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Ns_2013_4_5
| 5. |
Матолич У. Д. Особливості мікробного пейзажу та чутливості до антибіотиків збудників абсцесів і флегмон щелепно-лицевої ділянки [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич, В. В. Федько // Медицина транспорту України. - 2013. - № 4. - С. 64-68 . - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MTU_2013_4_13 Мета роботи - вивчити мікробний склад гною, виділеного з ран у хворих на абсцеси та флегмони щелепно-лицевої ділянки (ЩЛД), визначити чутливість патологічно значущих мікроорганізмів до антибіотиків, що використовуються у стоматологічній практиці, з метою призначення адекватної антибіотикотерапії, а також для уникнення повторного лікування антибіотиками та розвитку побічних дій. Досліджено 109 випадків абсцесів і флегмон ЩЛД. Вивчено кількісний склад мікрофлори гною, зібраного з осередків запалення під час оперативного втручання до початку лікування. Проби поміщені у відповідні середовища розведення й вирощені в аеробних і анаеробних умовах. Чутливість виділених штамів до антибіотиків вивчали за допомогою паперових дисків, просякнутих антибіотиками. Виділено та ідентифіковано штами золотистого, епідермального стафілококу (38,5 %), гемолітичного стрептококу (17,4 %), кишкової палички (3,6 %), синьогнійної палички (4,5 %), протея (2,8 %), пептострептококів, еубактерій (5,5 %). В асоціаціях найчастіше зустрічалися стафілокок і стрептокок (13,9 %). Виділені збудники абсцесів і флегмон ЩЛД найбільш чутливі до меропенему, цефтріаксону, цефтазидиму. Параметри чутливості коливалися від 49 до 100 %. Як свідчать результати дослідження, монокультури аеробів стійкі до 2 - 8 антибіотиків, анаеробів - до 8 - 11 антибіотиків, відзначалася тенденція до підвищення антибіотикорезистентності при асоціаціях. Висновки: однією з основних передумов розвитку абсцесів і флегмон ЩЛД були патогенні та умовно-патогенні мікроорганізми. Серед виділених збудників переважали аероби (стафілококи, стрептококи). Меропенем виявився провідним антибіотиком у лікуванні хворих на абсцеси та флегмони. Це необхідно враховувати під час підбору медикаментозного лікування хворим на абсцеси та флегмони ЩЛД.
| 6. |
Матолич У. Д. Особливості змін показників гуморального імунітету при ранніх та пізніх ускладненнях переломів нижньої щелепи [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич, Л. Є. Лаповець // Лабораторна діагностика. - 2011. - № 1. - С. 17-20. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/labdiag_2011_1_5
| 7. |
Матолич У. Д. Динаміка активності кісткового ізоферменту лужної фосфатази в різні терміни ускладнених переломів нижньої щелепи [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич, Л. Є. Лаповець // Лабораторна діагностика. - 2011. - № 4. - С. 23-25. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/labdiag_2011_4_7
| 8. |
Матолич У. Д. Концентрація циркулюючих імунних комплексів при флегмонах щелепно-лицевої ділянки [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич // Вісник проблем біології і медицини. - 2014. - Вип. 2(1). - С. 245-247. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vpbm_2014_2(1)__61
| 9. |
Матолич У. Д. Зміни показників лейкограми у хворих з абсцесами та флегмонами щелепно-лицевої ділянки залежно від тяжкості перебігу [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич, А. І. Горгота // Клінічна стоматологія. - 2013. - № 3-4. - С. 105-106. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/klct_2013_3-4_89
| 10. |
Матолич У. Д. Динаміка змін інтегральних індексів неспецифічної реактивності у хворих на флегмони та абсцеси щелепно-лицевої ділянки [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич, А. І. Горгота, Л. Є. Лаповець // Вісник проблем біології і медицини. - 2013. - Вип. 4(2). - С. 288-291. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vpbm_2013_4(2)__60 Мета роботи - здійснити інтерпретацію даних інтегральних індексів активності запалення у хворих із флегмонами щелепно-лицевої ділянки (ЩЛД) для оцінки стану пацієнтів, прогнозування перебігу патологічного процесу, визначення ефективності лікування. Обстежено 79 хворих із флегмонами ЩЛД. Пацієнтів поділено на 3 групи залежно від тяжкості перебігу захворювання: група А (легкий перебіг) - 48 хворих із флегмонами, локалізованими в одній анатомічній ділянці; група В (середня тяжкість) - 26 хворих із флегмонами, локалізованими у двох і більше анатомічних ділянках; група С (тяжкохворі) - 5 осіб із флегмонами м'яких тканин дна порожнини рота, половини обличчя. Хворим у разі надходження у стаціонар та на 5-ту й 9-ту добу проведено загальний аналіз крові з підрахунком основних показників. Усім пацієнтам визначено гематологічні індекси активності запалення: лімфоцитарно-гранулоцитарний індекс (ЛГІ), індекс співвідношення лейкоцитів та швидкості осідання еритроцитів (ШОЕ) (ІЛ ШОЕ). Результати порівнено з даними, одержаними у 20 практично здорових людей. Результати дослідження показників індексів активності запалення свідчать про наявність ендогенної інтоксикації у хворих на флегмони ЩЛД. Відзначено зміни в параметрах цих індексів. Зменшення показників ЛГІ можна розглядати як зниження активності неспецифічної клітинної імунної ланки. Суттєво й достовірно зріс ЛГІ у хворих групи А (на 2,5 %) і досягнув значень контролю на 9-ту добу, що свідчить про непоширення запального процесу. У групі В відмічено зростання ЛГІ на 5-ту добу спостереження (з (<$E2,06~symbol С~0,2>) до (<$E2,39~symbol С~0,31>) ум. од. з наступним підвищенням на 9-ту добу ((<$E3,85~symbol С~0,33>) ум. од.), що було достовірно нижчим (p << 0,5) у порівнянні зі значеннями контролю групи A. На 5-ту добу реєструвалося достовірне підвищення ЛГІ у групі C, який залишався на 9-ту добу в 1,5 разу нижчим від показників норми. У хворих цієї категорії стан залишався тяжким. У хворих групи A відзначено позитивну динаміку ІЛШОЕ: достовірне зменшення показника ((<$E1,88~symbol С~0,1>) ум. од.) у порівнянні з показником до лікування ((<$E3,07~symbol С~0,3>) ум. од.) (p << 0,05). Інтегральна оцінка ІЛШОЕ у хворих групи B на 9-ту добу виявила зменшення показника в 1,8 разу у порівнянні з контрольною групою. Показники групи С не зазнали статистично значущих змін у порівнянні з показниками попередніх досліджень. Під час порівняння ІЛШОЕ встановлено наявність вираженої системої запальної відповіді з високим рівнем ендогенної інтоксикації у хворих групи C, що свідчить про порушення імунологічної реактивності. Висновки: визначення індексів активності запалення у хворих із флегмонами ЩЛД надає змогу перевести гемограми в числові показники, об'єктивніше оцінити клініко-гематологічний статус, виявити ступінь ендогенної інтоксикації, прогнозувати перебіг захворювання й ускладнення у післяопераційному періоді, активацію запальної реакції. За даними аналізу лабораторних показників встановдено, що у хворих групи A значення ЛГІ, ІЛШОЕ в результаті лікування досягло значень норми, свідчить про непоширення запального процесу. Зрушення зазначених індексів - одна з ознак перерозподілу клітин, задіяних у патогенезі запальної реакції організму. Вімінності цих маркерів корелюють з тяжкістю стану пацієнтів. Використання індексів активності запалення не вимагає збільшення обсягу лабораторного обстеження та додаткового фінансування.
| 11. |
Матолич У. Д. Динаміка змін інтегральних індексів активності запалення у хворих із флегмонами щелепнолицевої ділянки [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич // Медицина транспорту України. - 2014. - № 1. - С. 11-15. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MTU_2014_1_4 Мета роботи - здійснити інтерпретацію даних інтегральних індексів активності запалення у хворих із флегмонами щелепно-лицевої ділянки (ЩЛД) для оцінки стану пацієнтів, прогнозування перебігу патологічного процесу, визначення ефективності лікування. Обстежено 79 хворих із флегмонами ЩЛД. Пацієнтів поділено на 3 групи залежно від тяжкості перебігу захворювання: група А (легкий перебіг) - 48 хворих із флегмонами, локалізованими в одній анатомічній ділянці; група В (середня тяжкість) - 26 хворих із флегмонами, локалізованими у двох і більше анатомічних ділянках; група С (тяжкохворі) - 5 осіб із флегмонами м'яких тканин дна порожнини рота, половини обличчя. Хворим у разі надходження у стаціонар та на 5-ту й 9-ту добу проведено загальний аналіз крові з підрахунком основних показників. Усім пацієнтам визначено гематологічні індекси активності запалення: лімфоцитарно-гранулоцитарний індекс (ЛГІ), індекс співвідношення лейкоцитів та швидкості осідання еритроцитів (ШОЕ) (ІЛ ШОЕ). Результати порівнено з даними, одержаними у 20 практично здорових людей. Результати дослідження показників індексів активності запалення свідчать про наявність ендогенної інтоксикації у хворих на флегмони ЩЛД. Відзначено зміни в параметрах цих індексів. Зменшення показників ЛГІ можна розглядати як зниження активності неспецифічної клітинної імунної ланки. Суттєво й достовірно зріс ЛГІ у хворих групи А (на 2,5 %) і досягнув значень контролю на 9-ту добу, що свідчить про непоширення запального процесу. У групі В відмічено зростання ЛГІ на 5-ту добу спостереження (з (<$E2,06~symbol С~0,2>) до (<$E2,39~symbol С~0,31>) ум. од. з наступним підвищенням на 9-ту добу ((<$E3,85~symbol С~0,33>) ум. од.), що було достовірно нижчим (p << 0,5) у порівнянні зі значеннями контролю групи A. На 5-ту добу реєструвалося достовірне підвищення ЛГІ у групі C, який залишався на 9-ту добу в 1,5 разу нижчим від показників норми. У хворих цієї категорії стан залишався тяжким. У хворих групи A відзначено позитивну динаміку ІЛШОЕ: достовірне зменшення показника ((<$E1,88~symbol С~0,1>) ум. од.) у порівнянні з показником до лікування ((<$E3,07~symbol С~0,3>) ум. од.) (p << 0,05). Інтегральна оцінка ІЛШОЕ у хворих групи B на 9-ту добу виявила зменшення показника в 1,8 разу у порівнянні з контрольною групою. Показники групи С не зазнали статистично значущих змін у порівнянні з показниками попередніх досліджень. Під час порівняння ІЛШОЕ встановлено наявність вираженої системої запальної відповіді з високим рівнем ендогенної інтоксикації у хворих групи C, що свідчить про порушення імунологічної реактивності. Висновки: визначення індексів активності запалення у хворих із флегмонами ЩЛД надає змогу перевести гемограми в числові показники, об'єктивніше оцінити клініко-гематологічний статус, виявити ступінь ендогенної інтоксикації, прогнозувати перебіг захворювання й ускладнення у післяопераційному періоді, активацію запальної реакції. За даними аналізу лабораторних показників встановдено, що у хворих групи A значення ЛГІ, ІЛШОЕ в результаті лікування досягло значень норми, свідчить про непоширення запального процесу. Зрушення зазначених індексів - одна з ознак перерозподілу клітин, задіяних у патогенезі запальної реакції організму. Вімінності цих маркерів корелюють з тяжкістю стану пацієнтів. Використання індексів активності запалення не вимагає збільшення обсягу лабораторного обстеження та додаткового фінансування.
| 12. |
Матолич У. Д. Цитокіновий профіль слини хворих на ускладнені переломи нижньої щелепи [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич // Вісник проблем біології і медицини. - 2011. - Вип. 4. - С. 269-273. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vpbm_2011_4_65
| 13. |
Матолич У. Д. Динаміка вмісту IL-1B в слині хворих на ускладнені переломи нижньої щелепи [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич, Л. Є. Лаповець // Здобутки клінічної i експериментальної медицини. - 2012. - № 1. - С. 190. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Zkem_2012_1_77
| 14. |
Матолич У. Д. Імунофенотип лімфоцитів периферичної крові у хворих на флегмони щелепно-лицевої ділянки [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич, Л. Є. Лаповець, А. І. Горгота // Вісник проблем біології і медицини. - 2014. - Вип. 4(1). - С. 372-375. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vpbm_2014_4(1)__77
| 15. |
Матолич У. Д. Зміни мікробіоценозу ротової порожнини у хворих на абсцеси та флегмони щелепно-лицевої ділянки [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич // Медична гідрологія та реабілітація. - 2013. - Т. 11, № 4. - С. 60-62. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MedGid_2013_11_4_9
| 16. |
Матолич У. Д. Динаміка змін мікрофлори при лікуванні флегмон щелепно-лицевої ділянки [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич, В. І. Камінський, І. І. Швець, І. М. Горгота // Здобутки клінічної i експериментальної медицини. - 2014. - № 2. - С. 108-110. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Zkem_2014_2_26
| 17. |
Матолич У. Д. Вивчення змін системи клітинного імунітету у хворих на флегмони щелепно-лицевої ділянки [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич, Л. Є. Лаповець, А. І. Горгота // Вісник наукових досліджень. - 2014. - № 4. - С. 78-80. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/vndt_2014_4_24
| 18. |
Матолич У. Д. Рівень секреторного імуноглобуліну А у хворих з флегмонами щелепнолицевої ділянки [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич // Медицина транспорту України. - 2014. - № 4. - С. 35-38. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/MTU_2014_4_7
| 19. |
Матолич У. Д. Участь інтерлейкінів у патогенезі флегмон щелепно-лицевої ділянки [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич // Вісник проблем біології і медицини. - 2016. - Вип. 2(1). - С. 228-231. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vpbm_2016_2(1)__56
| 20. |
Матолич У. Д. Діагностичне значення гематологічних індексів при флегмонах щелепно-лицевої ділянки та шиї [Електронний ресурс] / У. Д. Матолич // Науковий вісник Ужгородського університету. Серія : Медицина. - 2016. - Вип. 1. - С. 108-110. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/UNUMED_2016_1_24
| | |
|
|