![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Шідловський О$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 48
Представлено документи з 1 до 20
|
| |
1. |
Шідловський В. О. Cтандартні і нестандартні ситуації в хірургії щитоподібної залози [Електронний ресурс] / В. О. Шідловський, О. В. Шідловський, І. М. Дейкало, В. М. Ліпський // Шпитальна хірургія. - 2013. - № 3. - С. 21-24. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/shpkhir_2013_3_6
| 2. |
Шідловський В. О. Шийні парагангліоми [Електронний ресурс] / В. О. Шідловський, О. В. Шідловський // Вісник наукових досліджень. - 2013. - № 1. - С. 4-7. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/vndt_2013_1_3
| 3. |
Ковальчук Л. Я. Спосіб зниження тромбогенності ендартеректомованої артерії [Електронний ресурс] / Л. Я. Ковальчук, І. К. Венгер, А. В. Левицький, О. В. Шідловський, Л. В. Шкробот // Вісник наукових досліджень. - 2002. - № 4. - С. 47-48. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/vndt_2002_4_18
| 4. |
Ковальчук Л. Я. Покращення результатів стегнодистальних реконструктивних операцій з використанням аутовени в якості шунтуючого матеріалу [Електронний ресурс] / Л. Я. Ковальчук, І. К. Венгер, А. В. Левицький, О. В. Шідловський // Вісник наукових досліджень. - 2002. - № 4. - С. 82-85. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/vndt_2002_4_33
| 5. |
Шідловський В. О. Йодурія у пацієнтів із патологією щитоподібної залози у регіоні йодного дефіциту [Електронний ресурс] / В. О. Шідловський, І. М. Дейкало, О. В. Шідловський, Д. В. Осадчук // Вісник наукових досліджень. - 2005. - № 1. - С. 44-47. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/vndt_2005_1_19
| 6. |
Шідловський О. В. Лазеріндукована інтерстиціальна термотерапія в лікуванні солідних вузлів щитоподібної залози [Електронний ресурс] / О. В. Шідловський, О. І. Карел // Клінічна хірургія. - 2012. - № 7. - С. 12-15. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/KlKh_2012_7_5 Проаналізовано результати лікування 272 хворих з приводу вузлового колоїдного зобу з використанням лазеріндукованої інтерстиціальної термотерапії (ЛІТТ). Встановлено, що під час застосування розроблених режимів ЛІТТ не виникають деструктивні зміни у навколовузловій тканині і розлади гормональної функції щитоподібної залози. Тривалість регресу і заміщення вузла сполучною тканиною визначають такі його характеристики, як ехогенність і об'єм. У міру їх збільшення інтенсивність заміщення вузла на сполучну тканину зменшується, уповільнюються строки регресу вузла. Показаннями до повторного застосування термотерапії є наявність залишкової тканини в ділянці вузла від 42 % і більше від вихідного об'єму через 6 міс після лікування. Абсолютними показаннями до повторного застосування ЛІТТ є виявлення тиреоїдного епітелію в залишковій тканині вузла.
| 7. |
Шідловський О. В. Інтратиреоїдний йод у хворих на однобічний ендемічний вузловий колоїдний зоб [Електронний ресурс] / О. В. Шідловський, Д. В. Осадчук, Г. І. Фальфушинська // Ендокринологія. - 2013. - Т. 18, № 3. - С. 11-15. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/enkrl_2013_18_3_4 Проаналізовано результати досліджень вмісту інтратиреоїдного пулу йоду у 198-ми хворих, прооперованих із приводу однобічного вузлового колоїдного зоба. У навколовузловій тканині та тканині не ураженої вузлом протилежної частки щитоподібної залози вивчали вміст загального, органіфікованого та неорганічного йоду. Результати оцінювали залежно від тривалості захворювання на зоб. Встановлено зменшення вмісту органіфікованого і загального йоду та збільшення рівня неорганічного йоду у порівнянні з контролем. Виявлені показники інтратиреоїдного пулу йоду прямо пропорційно змінюються відносно тривалості захворювання. Їх інтенсивність значно виражена за тривалості хвороби від 16 до 25-ти років. Кількість вузлів у частці залози збільшується у випадку зростання вмісту неорганічного та зменшення вмісту органіфікованого йоду більш, ніжу удвічі. Зміни вмісту інтратиреоїдного пулу йоду супроводжуються зниженням здатності паренхіми залози синтезувати тиреоїдні гормони.Проанализированы результаты исследований содержа¬ния интратиреоидного пула йода у 198-ми больных, прооперированных по поводу одностороннего узлового коллоидного зоба. В околоузловой ткани и ткани противоположной не пораженной узлом доли щитовидной железы, изучали содержание общего, органифицированного и неорганического йода. Результаты оценивали в зависимости от длительности заболевания зобом. Установлено уменьшение содержания органифицированного и общего йода и увеличение уровня неорганического по сравнению с контролем. Обнаруженные показатели интратиреоидного пула йода прямо пропорционально изменяются относительно длительности заболевания. Их интенсивность значительно выражена при продолжительности болезни от 16 до 25-ти лет. Количество узлов в доле железы увеличивается при росте содержания неорганического и уменьшении содержания органифицированного йода более, чем в два раза. Изменения содержания интратиреоидного пула йода сопровождаются снижением способности паренхимы железы синтезировать тиреоидные гормоны.The authors analyze the results of testing intrathyroid iodine pool in 198 patients who were operated for a unilateral nodular colloidal goiter. In paranodular thyroid tissue and opposite contralateral thyroid tissue not affected by the nodule the content of total, organificated and inorganic iodine was studied. The results were assessed depending on goiter duration. It has been established a reduction in organic and total iodine and an increase in the level of inorganic form compared with the control. The changes in intrathyroid iodine pool indices directly correlated with disease duration. Their intensity is largely expressed in case of disease duration from 16 to 25 years. The number of nodules in thyroid lobe increased with a rise in inorganic iodine and with a reduction in organificated iodine content more than twice. Changes in intrathyroid iodine pool content were associated with a decreased ability of gland parenchyma to synthesize thyroid hormones.
| 8. |
Осадчук Д. В. Хірургічне лікування і післяопераційна реабілітація хворих на вузловий колоїдний зоб в умовах йодного дефіциту [Електронний ресурс] / Д. В. Осадчук, О. В. Шідловський // Шпитальна хірургія. - 2009. - № 3. - С. 89-93. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/shpkhir_2009_3_26
| 9. |
Гнатюк М. С. Морфологічні зміни тканини щитоподібної залози у хворих на йододефіцитний вузловий колоїдний зоб [Електронний ресурс] / М. С. Гнатюк, О. В. Шідловський, Д. В. Осадчук, В. О. Шідловський // Шпитальна хірургія. - 2010. - № 2. - С. 34-39. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/shpkhir_2010_2_9
| 10. |
Шідловський В. О. Хірургія зоба в ендемічному регіоні [Електронний ресурс] / В. О. Шідловський, І. М. Дейкало, О. В. Шідловський // Шпитальна хірургія. - 2012. - № 2. - С. 24-29. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/shpkhir_2012_2_7
| 11. |
Сміян С. І. Прогнозування перебігу серцевої недостатності та віддалених результатів після хірургічного лікування хворих на токсичний зоб [Електронний ресурс] / С. І. Сміян, В. В. Кравців, О. В. Шідловський // Вісник наукових досліджень. - 2016. - № 2. - С. 38-44. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/vndt_2016_2_12
| 12. |
Шідловський В. О. Рак щитоподібної залози у післячорнобильський період у Тернопільській області [Електронний ресурс] / В. О. Шідловський, Л. В. Шкробот, О. В. Шідловський, І. М. Дейкало, В. М. Привроцький // Журнал Національної академії медичних наук України. - 2016. - Т. 22, № 2. - С. 265-268. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/jnamnu_2016_22_2_17
| 13. |
Рибаков С. Й. Гіперальдостеронізм – поширеність та де його шукати [Електронний ресурс] / С. Й. Рибаков, В. О. Шідловський, О. В. Шідловський // Вісник наукових досліджень. - 2017. - № 1. - С. 5-10. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/vndt_2017_1_3
| 14. |
Рибаков С. Й. Первинний гіперальдостеронізм – як його діагностувати [Електронний ресурс] / С. Й. Рибаков, В. О. Шідловський, О. В. Шідловський // Вісник наукових досліджень. - 2017. - № 2. - С. 13-19. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/vndt_2017_2_4
| 15. |
Шеремет М. І. Віддалені результати гемітиреоїдектомії та їх прогнозування у хворих на однобічний вузловий зоб на фоні автоімунного тиреоїдиту [Електронний ресурс] / М. І. Шеремет, В. О. Шідловський, Л. П. Сидорчук, О. В. Шідловський // Шпитальна хірургія. Журнал імені Л. Я. Ковльчука. - 2017. - № 4. - С. 10-16 . - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/shpkhir_2017_4_4
| 16. |
Шеремет М. І. Антиоксидантна та лімфодренажна терапія хворих на автоімунний тиреоїдит [Електронний ресурс] / М. І. Шеремет, В. О. Шідловський, О. В. Шідловський, А. Д. Беденюк, Н. П. Ткачук // Art of medicine. - 2018. - № 4. - С. 204-209. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/artmed_2018_4_52
| 17. |
Шідловський О. В. Вибір методу лікування вузлової патології щитоподібної залози [Електронний ресурс] / О. В. Шідловський, В. О. Шідловський // Галицький лікарський вісник. - 2016. - Т. 23, число 3(3). - С. 112-113. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/glv_2016_23_3(3)__42 Залишаються дискутабельними питання щодо показань та протипоказань до використання малоінвазивних технологій у лікуванні різних варіантів вузлової патології щитоподібної залози (ЩЗ). Мета роботи - проаналізувати результати використання малоінвазивних технологій у лікуванні вузлової патології ЩЗ та розробити показання до їх застосування. Проаналізовано результати лікування 643-х пацієнтів із вузловою патологією ЩЗ. Визначено показання до роздільного використання малоінвазивних методик і випадки, коли слід їх поєднувати. Доведено відсутність шкідливого впливу лазеріндукованої інтерстиціальної термотерапії та склеротерапії 70 % етанолом на паранодулярну тканину. Відзначено високу ефективність лазеріндукованої інтерстиціальної термотерапії в лікуванні функціональної автономії вузлів ЩЗ з поступовим досягненням клінічного та лабораторного стійкого еутирозу. Висновки: малоінвазивні технології у разі дотримання показань до їх застосування, призводять у 98 % випадків до заміщення вузла сполучною тканиною.
| 18. |
Кравців В. В. Серцеві прояви токсичного зоба в пацієнтів похилого і старечого віку, які проживають у регіоні йодного дефіциту [Електронний ресурс] / В. В. Кравців, О. В. Шідловський, Н. Я. Гулька // Вісник наукових досліджень. - 2012. - № 2. - С. 22-26. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/vndt_2012_2_7
| 19. |
Дейкало І. М. Застосування технології LigaSure в хірургії щитоподібної залози [Електронний ресурс] / І. М. Дейкало, О. В. Шідловський, Я. Я. Боднар, Т. В. Боднар // Галицький лікарський вісник. - 2016. - Т. 23, число 3(1). - С. 83-85. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/glv_2016_23_3(1)__32 Захворюваність на вузлові форми зобу, особливо із компресійним синдромом, а також на онкопатологію щитоподібної залози (ЩЗ) невпинно зростає. Хіругічний метод лікування патології ЩЗ залишається одним із основних та ефективних. Такі структури, як у разі ЩЗ, гортанні нерви розташовуються поблизу крупних гілок щитоподібних артерій, тому операції на ЩЗ повинні проводитись в "сухому" операційному полі. Мета роботи: з'ясувати ефективність технології LigaSure у формуванні надійного гемостазу та надати морфологічне підгрунтя якості утвореного згустка, а також морфофункціонального стану паренхіми ЩЗ, залишеної після гемітиреоїдектомії. Проаналізовано результати оперативного лікування на базі хірургічного відділення Тернопільської міської комунальної лікарні швидкої допомоги 100-а хворих із вузловими та токсичними формами зобу за 2011 - 2012 рр., у порівнянні з результатами хірургічного лікування 200-от хворих із аналогічною патолоогією за 2014 - 2016 рр. У пацієнтів, прооперованих у 2011 - 2012 р., за даними медичних карт стаціонарних хворих, для гемостазу під час операції використовувався традиційний лігатурний метод, довжина хірургічного доступу складала 6 - 8 см. Натомість у пацієнтів, оперованих у 2014 - 2016 рр. з метою сворення гемостазу в процесі операції використовували апарат LigaSure, довжина хірургічного доступу склала 2,5 - 3 см. Видалену частку ЩЗ вивчали морфологічно. За результатами гістологічного дослідження у ділянці дії високочастотного струму LigaSure зареєстровано локальний коагуляційний некроз. Про наявність некрозу свідчили контури фолікулів без забарвлення структур, які місцями були просякнуті еритроцитами у стані гемолізу. Цитоплазма тиреоцитів і міжклітинна тканина були еозинофільними, ядра не визначалися. У більш віддалених від коагуляційного некрозу ділянках ЩЗ заявлено зміни, характерні для хронічних проявів вузлового зобу. Паренхіму ЩЗ представлено скупченням великих і дрібних фолікулів, розподілених прошарками сполучної тканини. Висновки: використання технології LigaSure під час операцій на ЩЗ поліпшує якість хірургічного лікування хворих за рахунок зменшення величини інтраопераційної крововтрати, тривалості оперативного втручання та поопераційного стаціонарного лікування.
| 20. |
Кравців В. В. Тиреотоксична кардіоміопатія та серцева недостатність у хворих на токсичний зоб. Зміни після хірургічного лікування [Електронний ресурс] / В. В. Кравців, В. О. Шідловський, О. В. Шідловський // Галицький лікарський вісник. - 2016. - Т. 23, число 3(2). - С. 31-33. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/glv_2016_23_3(2)__12 Зміни тяжкості серцевої недостатності у хворих на токсичний зоб (ТЗ) після хірургічного лікування вивчено недостатньо. Мета роботи - вивчити зміни розладів серцевої діяльності у віддалений період після хірургічного лікування хворих на ТЗ. Дослідження проведено в 48-ми хворих на ТЗ і тиреотоксикоз середньої тяжкості й у 102-х пацієнтів з тяжким тиреотоксикозом. Вивчали розлади серцевої діяльності то її зміни після операції за градацією "добрий", "задовільний", "незадовільний" результати і неефективне лікування. Добрий і задовільний результати хірургічного лікування у групі хворих на тиреотоксикоз середньої тяжкості виявлено в 47-ми (98 %) випадках, а в групі пацієтів з тяжким тиреотоксикозом - у 45-ти (44 %). Встановлено, що незадовільний результат лікуування визначався тяжкістю тиреотоксикозу, його тривалістю, низьким рівнем витривалості до фізичних навантажень за тестом 6-хвилинної ходьби. Висновки: довготривалий тяжкий тиреотоксикоз призводить до розвитку фібриляції передсердь і серцевої недостатності, які в більшості випадків (66 %) після хірургічного лікування токсичного зоба не зазнають зворотних змін.
| | |
|
|