![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Наукова періодика України ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Тематичний навігатор ![](/irbis_nbuv/images/db_navy.gif) Авторитетний файл імен осіб
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Повнотекстовий пошук
Пошуковий запит: (<.>A=Kosakivska I$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 19
Представлено документи з 1 до 19
|
1. |
Babenko L. M. Jasmonic acid: role in biotechnology and the regulation of plants biochemical processes [Електронний ресурс] / L. M. Babenko, I. V. Kosakivska, T. D. Skaterna // Biotechnologia Acta. - 2015. - Vol. 8, № 2. - С. 36-51. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/biot_2015_8_2_5
| 2. |
Vedenicheva N. P. Endogenous cytokinins in medicinal Basidiomycetes mycelial biomass [Електронний ресурс] / N. P. Vedenicheva, G. A. Al-Maali, N. Yu. Mytropolska, O. B. Mykhaylova, N. A. Bisko, I. V. Kosakivska // Biotechnologia Acta. - 2016. - Vol. 9, № 1. - С. 55-63. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/biot_2016_9_1_7 Мета роботи - дослідити продукування цитокінінів лікарськими базидієвими грибами. Уперше методом високоефективної рідинної хроматографії було ідентифіковано цитокініни та визначено їх вміст у міцелярній біомасі 6 видів (Ganoderma lucidum, Trametes versicolor, Fomitopsis officinalis, Pleurotus nebrodensis, Grifola frondosa, Sparassis crispa). Виявлено зеатин (транс- і цис-форма), зеатинрибозид, зеатин-О-глюкозид, ізопентеніладенозин та ізопентеніладенін, проте всі ці форми були присутні лише в одного виду (G. lucidum, штам 1900). Найбільший сумарний вміст цитокінінів визначено у F. officinalis, штам 5004. У міцелярній біомасі S. сrispa, штам 314, і F. оfficinalis, штам 5004, виявлено найвищий рівень рибозидних форм цитокінінів (зеатинрибозиду й ізопентеніладенозину). Обговорено можливий взаємозв'язок між лікарськими властивостями досліджених базидіоміцетів та виявленими цитокінінами. S. сrispa, штам 314, і F. оfficinalis, штам 5004, розглядають як перспективні види для створення біотехнології одержання з їх міцелярної біомаси препаратів із біологічною активністю. Одним із можливих технологічних підходів може бути висушування грибного матеріалу.
| 3. |
Babenko L. M. Lipoxygenases and their metabolites in formation of plant stress tolerance [Електронний ресурс] / L. M. Babenko, M. M. Shcherbatiuk, T. D. Skaterna, I. V. Kosakivska // The Ukrainian Biochemical Journal. - 2017. - Vol. 89, № 1. - С. 5-21. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/BioChem_2017_89_1_3 В огляді наведено дані літератури останніх років із молекулярної ензимології ліпоксигеназ - протеїнів, задіяних у реакціях пероксидного окиснення ліпідів і знайдених у тварин і рослин. Розглянуто й узагальнено існуючі уявлення щодо особливостей будови, каталітичних властивостей і функціонування ензимів родини ліпоксигеназ і продуктів їх каталітичної активності в рослинах. Обговорено питання локалізації ензиму в рослинних клітинах і тканинах, еволюції та розповсюдження ліпоксигеназ, участі в утворенні сигнальних речовин, задіяних у формуванні адаптаційної відповіді на абіотичні та біотичні стресорні чинники, а також регуляції активності ліпоксигеназної (ЛОГ) сигнальної системи. Розглянуто елементи процесів рецепції та трансдукції сигналів ЛОГ-шляху до геному. Увагу приділено жасмонатам, метаболітам аленоксидсинтазної гілки ліпоксигеназного каскаду. Ці метаболіти виявляють високу біологічну активність, повсюдно поширені в рослинних організмах, а також беруть участь у регуляції життєво важливих процесів. Проаналізовано результати щодо філогенії ліпоксигеназ, можливості існування спільного попередника сучасних ізоформ ензиму про/евкаріот. Надано окремі результати власних досліджень щодо використання показників каталітичної активності ліпоксигеназ як біологічних маркерів під час дослідження стресостійкості рослин.
| 4. |
Kosakivska I. Hearing function in children with nasal septum deviation before and after septoplasty [Електронний ресурс] / I. Kosakivska, A. Kosakivskyi // Здоров'я суспільства. - 2016. - Т. 5, № 1-2. - С. 37-43. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/zdc_2016_5_1-2_9
| 5. |
Babenko L. M. Lipoxygenase activity in ontogenesis of ferns Salvinia natans and Polystichum aculeatum [Електронний ресурс] / L. M. Babenko, T. D. Skaterna, I. V. Kosakivska // The Ukrainian Biochemical Journal. - 2017. - Vol. 89, № 4. - С. 5-12. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/BioChem_2017_89_4_3 Проаналізовано особливості локалізації та активності ліпоксигеназ (LOX) в органах двох вищих судинних спорових рослин на різних фенологічних фазах розвитку. Вперше встановлено, що у плаваючих ваях однорічної папороті-гідрофіта S. natans (L.) міститься 13-LOX (pHопт 8,0), у занурених - 13-LOX (pHопт 8,0) на початкових фенологічних фазах розвитку, а на наступних фазах 9-LOX (pHопт 5,5). У спорокарпіях ідентифіковано 9-LOX (pHопт 5,5). У ваях багаторічної суходольної папороті P. aculeatum (L.) Roth. ідентифіковано 13-LOX (pHопт 7,74), а у кореневищі - 9-LOX (pHопт 7,54). Характер локалізації і зміна активності ізоформ LOX в органах папоротей на різних фенологічних фазах розвитку надають можливість припустити, що ензим може бути залучений до регуляції ліпідного метаболізму ростових процесів, що забезпечують адаптацію рослин до навколишнього середовища.
| 6. |
Kosakivska I. V. Adaptive strategy of halophytic plants Polygonum maritimum and Euphorbia paralias [Електронний ресурс] / I. V. Kosakivska, L. M. Babenko, M. M. Shchеrbatiuk, N. P. Vedenicheva, O. A. Sheyko, A. Ivanova, L. Angelova, L. Maslenkova // Доповіді Національної академії наук України. - 2017. - № 7. - С. 98-106. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/dnanu_2017_7_17 Проведено порівняння мікроструктури листкової поверхні, пігментного спектра, вмісту фітогормонів і складу ліпідів у галофітів із різною метаболічною та фізіологічною стратегіями адаптації до засолення Polygonum maritimum L. та Euphorbia paralias L., які зростали у природних умовах на дюнах Поморійського озера (Болгарія). У P. maritimum продихи знаходяться по обидва боки листка нижче рівня кутикули, тоді як у E. paralias - лише на абаксіальному боці й оточені складками кутикули. Значна кількість каротиноїдів (у порівнянні з хлорофілами) у листках P. maritimum указує на те, що ці пігменти виконують світлозбиральну функцію та можуть передавати додаткову енергію на хлорофіли. У листках E. paralias і P. maritimum переважають вільна абсцизова кислота і кон'югована індоліл-3-оцтова кислота. Неактивні цитокініни (цис-зеатин і зеатин-О-глюкозид) домінують у листках E. paralias, тоді як у листках P. maritimum міститься значна кількість ізопентенільних форм цитокінінів. Наявність великої концентрації насичених жирних кислот забезпечує зменшення проникності мембран і кращу солестійкість. Зроблено висновок, що екологічна стратегія галофітів поєднує комплекс структурних і функціональних пристосувань і визначає успішне існування за умов засолення.
| 7. |
Romanenko K. Effects of gibberellic acid and benzylaminopurine on morphogenesis of Polystichum aculeatum L. gametophyte in culture in vitro [Електронний ресурс] / K. Romanenko, L. Babenko, M. Shcherbatiuk, V. Negretsky, I. Kosakivska, O. Vasheka, P. Romanenko // Біологічні студії. - 2017. - Т. 11, № 3-4. - С. 39-40. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/bist_2017_11_3-4_30
| 8. |
Vedenicheva N. Cytokinins control of ferns development [Електронний ресурс] / N. Vedenicheva, I. Kosakivska // Біологічні студії. - 2017. - Т. 11, № 3-4. - С. 43-44. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/bist_2017_11_3-4_34
| 9. |
Babenko L. M. Effects of presowing N-hexanoyl-L-homoserine lactone priming on the formation of rhizosphere microflora and structure of Triticum aestivum L. crop capacity [Електронний ресурс] / L. M. Babenko, O. V. Moshynets, S. P. Rogalsky, M. M. Shcherbatiuk, O. S. Suslova, I. V. Kosakivska // Біологічні студії. - 2017. - Т. 11, № 3-4. - С. 48-49. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/bist_2017_11_3-4_38
| 10. |
Vedenicheva N. P. Endogenous cytokinins dynamics during development of sporophytes of perennial ferns Dryopteris filix-mas and Polystichum aculeatum (Dryopteridaceae) [Електронний ресурс] / N. P. Vedenicheva, I. V. Kosakivska // Український ботанічний журнал. - 2018. - Т. 75, № 4. - С. 384-391. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/UBJ_2018_75_4_10 Якісний склад і динаміку цитокінінів у ваях і кореневищах багаторічних папоротей Dryopteris filix-mas і Polystichum aculeatum (Dryopteridaceae) досліджено методом високоефективної рідинної хроматографії у поєднанні з мас-спектрометрією. Спорофіти вивчали на стадіях інтенсивного вегетативного росту (квітень), формування спорангіїв (травень) і спороношення (червень). Рослини P. aculeatum аналізували також на стадії зимової вегетації (лютий). Виявлено нагромадження транс-зеатину у ваях P. aculeatum на стадії інтенсивного росту, тоді як у D. filix-mas зростання вмісту цього цитокініну спостерігалося у період формування спорангіїв. У обох видів папоротей на стадії спороношення у ваях і кореневищах зростав рівень зеатинрибозиду. Припинення інтенсивного росту папоротей супроводжувалося нагромадженням кон'югату - зеатин-O-глюкозиду. На певних стадіях розвитку спорофітів було знайдено ізопентенільні форми цитокінінів: у D. filix-mas невисокі рівні ізопентеніладеніну - в період спороношення, а в P. aculeatum - досить значні кількості ізопентеніладенозину й ізопентеніладеніну у ваях на стадії інтенсивного росту й в кореневищах - під час формування спорангіїв. У ваях P. aculeatum у період зимової вегетації акумулювалися активні вільні форми цитокінінів - транс-зеатин і зеатинрибозид, що вказує на їх участь у підтримці фотосинтетичної активності рослини за несприятливих умов. Коренева система обох видів папоротей характеризувалася більш низьким рівнем цитокінінів, ніж надземна частина рослин. Динаміка спектру й вмісту цитокінінів в органах папоротей мала видоспецифічний характер, що опосередковано свідчило про участь цих фітогормонів у контролюванні процесів росту й розвитку. Обговорено риси відмінності та подібності регуляторної ролі цитокінінів у папоротей і квіткових рослин.
| 11. |
Kosakivska I. V. Effect of zinc treatment on growth and phytohormones accumulation in Tri ticum aestivum L. seedlings priming with absci sic acid [Електронний ресурс] / I. V. Kosakivska, L. V. Voуtenko, V. A. Vasjuk, M. M. Shcherbatiuk // Доповіді Національної академії наук України. - 2019. - № 11. - С. 93-99. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/dnanu_2019_11_14 Досліджено вплив цинкового стресу на ріст та акумуляцію ендогенних фітогормонів у проростках озимої пшениці, зернівки якої були праймовані абсцизовою кислотою (АБК). Показано, що в результаті інкубації на розчині цинку надлишкової концентрації (228 мг/л) гальмувався ріст кореневої системи, знижувався вміст ендогенної індоліл-3-оцтової, абсцизової кислот і зеатину та збільшувалась кількість гіберелінів, ізопентеніладенозину та саліцилової кислоти. Після додавання в інкубаційне середовище 10<^>-6 М АБК посилювався ріст коренів, вміст стресових гормонів абсцизової та саліцилової кислот зростав. Зміни у балансі фітогормонів ініціювали захисні механізми рослин до дії високої концентрації цинку, а отже, праймування зернівок екзогенною АБК може бути використане для підвищення стресостійкості.
| 12. |
Babenko L. M. Stress temperature and soil drought effects on amino acid composition in winter wheat [Електронний ресурс] / L. M. Babenko, K. O. Romanenko, I. V. Kosakivska // Доповіді Національної академії наук України. - 2020. - № 2. - С. 87-92. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/dnanu_2020_2_15 У контрольованих умовах досліджено вплив короткотривалої високої (40 <^>oC, 2 год) і позитивної низької (4 <^>oC, 2 год) температур і помірної грунтової посухи на загальний вміст вільних амінокислот і проліну в органах 14-добових рослин Triticum aestivum L. сорту Подолянка. Встановлено, що вміст вільних амінокислот і проліну був вищим у пагонах контрольних рослин і становив відповідно 18,29 і 0,85 мг/г маси сухої речовини. За умов мо дельованої помірної грунтової посухи вміст вільних амінокислот і проліну підвищився у пагонах відповідно на 17 і 71 %, тоді як у коренях - на 50 і 61 %. У разі короткотривалої гіпотермії також зафіксовано зростання вмісту вільних амінокислот і проліну у пагонах відповідно на 12 і 47 %, а в коренях - на 30 і 23 %. Реакція на короткотривалу гіпертермію була менш виразною. Обговорено участь вільних амінокислот і проліну у набутті стійкості озимої пшениці до абіотичних стресорів.
| 13. |
Kosakivska I. V. Effects of exogenous bacterial quorum sensing signal molecule (messenger) N-hexanoyl- L-homoserine lactone (C6-HSL) on morpho logical and physiological responses of winter wheat under simulated acid rain [Електронний ресурс] / I. V. Kosakivska, L. M. Babenko, К. О. Romanenko, O. A. Futorna // Доповіді Національної академії наук України. - 2020. - № 8. - С. 92-100. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/dnanu_2020_8_14 Досліджено вплив фоліарної обробки водним розчином сигнальної молекули-медіатора бактеріального походження N-гексаноїл-L-гомосеринлактону (C6-ГГЛ, 100 нг/мл) на структурно-функціональні характеристики Triticum aestivum L. сорту Ятрань 60 за умов дії модельованого кислотного дощу (МКД). Кислотні дощі належать до найнебезпечніших абіотичних стресорів, які негативно впливають на ріст і розвиток рослин. Наслідком кислотного дощу є зміна проникності мембран, порушення в ультраструктурі хлоропластів, функціонуванні продихової системи, зниження фотофіксації CO2 і фотохімічної активності. Методом сканувальної електронної мікроскопії встановлено, що товщина клітинної стінки разом із шаром кутикули у 20-добових рослин, оброблених C6-ГГЛ, збільшилась на 15 %. Під дією МКД у рослин руйнувався шар кутикулярного воску і нерівнокраї воскові пластинки на поверхні епідермісу, тоді як у рослин, що були оброблені C6-ГГЛ, спостерігалося лише часткове розтріскування шару кутикулярного воску, незначне руйнування воскових пластинок і формування воскових кірок. У рослин, оброблених C6-ГГЛ, зафіксоване нормальне функціонування замикаючих клітин продихів і стабілізація у вмісті фотосинтетичних пігментів. Обговорюється захисний ефект фоліарної обробки розчином C6-ГГЛ рослин озимої пшениці за умов МКД і перспективи використання цієї речовини для підвищення стресостійкості.
| 14. |
Kosakivska I. V. Gibberellins in regulation of plant growth and development under abiotic stresses [Електронний ресурс] / I. V. Kosakivska, V. A. Vasyuk // Biotechnologia Acta. - 2021. - Vol. 14, № 2. - С. 5-18. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/biot_2021_14_2_3 Гібереліни (ГБ), клас дитерпеноїдних фітогормонів, відіграють важливу роль у регуляції росту та розвитку рослин. Серед більш ніж 130 різних ізоформ гіберелінів лише окремі молекули мають біологічну активність. ГК1, ГК3, ГК4 і ГК7 регулюють ріст рослин завдяки деградації DELLA протеїнів і негативних регуляторів генів, експресія яких активується ГБ. Нещодавні дослідження в галузі молекулярної генетики та функціональної геноміки суттєво поглибили уявлення щодо біосинтезу, метаболізму, транспортування, сигналінгу та взаємодії ГБ з іншими фітогормонами та факторами довкілля. В огляді зосереджено увагу на участі ГБ у регулюванні росту і розвитку рослин за дії абіотичних стресів. Подано ключову інформацію про біосинтез, сигналінг та функціональну активність ГБ, узагальнено відомості про перехресну взаємодію між ГБ, ауксинами, цитокінінами, абсцизовою кислотою та іншими фітогормонами; щодо ролі ГБ в адаптації до умов посухи, засолення, високої та низької температури, забруднення важкими металами. Ефекти ГТ залежать передусім від інтенсивності й тривалості стресового впливу, а також від фази онтогенезу і толерантності рослини. Змінюючи інтенсивність біосинтезу, характер розподілу і передачі сигналів ГБ, рослини можуть регулювати стійкість до абіотичних стресів, підвищувати життєздатність і навіть уникати стресу. Обговорено питання використання ретардантів і інгібіторів біосинтезу ГБ із метою вивчення функціональної активності гормонів за дії абіотичних стресів. Увагу приділено новим біотехнологічним підходам, у яких використовують екзогенні ГБ для передпосівного праймування насіння та фоліарної обробки рослин. Висновки: подальше вивчення ролі гіберелінів у набутті стресостійкості сприятиме розвитку біотехнології екзогенного використання гормону для поліпшення росту й підвищення врожайності рослин за несприятливих умов довкілля.
| 15. |
Bredun O. Palatine tonsils functional reserve in children by immunological indicators evaluation [Електронний ресурс] / O. Bredun, I. Kosakivska, O. Melnikov // Сучасна педіатрія. Україна. - 2022. - № 3. - С. 12-15. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Sped_2022_3_4 Сьогодні показання до тонзилектомії базуються переважно на клінічних критеріях, а не на функціональному стані піднебінних мигдаликів (ПМ). Визначення рівня секреторного імуноглобуліну A (sIgA) у ротоглотковому секреті до та після антигенного навантаження на ПМ є одним із методів визначення їхньої функціональної спроможності. Однак цей спосіб має певні недоліки, зокрема, у зоні впливу як специфічних, так і неспецифічних подразників виявилися не тільки ПМ, але й інші лімфоїдні структури глотки. Мета роботи - поліпшити оцінку імунофункціонального стану ПМ. Досліджено вміст sIgA та інтерферону альфа (IFN-<$E alpha>) у ротоглотковому секреті дітей з хронічним тонзилітом методом імуноферментного аналізу до та після антигенного навантаження вакциною ОМ-85 і фізичним впливом на ПМ ультразвуку частотою 880 кГц. Усі результати статистично оброблено з використанням U-критерію (критерій Манна - Уітні - Вілкоксона) та z-перетворення за Фішером. Запропонований метод має суттєві переваги перед існуючим, він є більш селективним, а отже, більш точним у визначенні функціонального стану ПМ. Підвищення рівня sIgA і IFN-<$E alpha> у ротоглотковому секреті дітей свідчить про збереження функціонального резерву GV; відсутність позитивної динаміки або негативна динаміка цього показника свідчить про функціональну недостатність GV і може бути показанням до хірургічного лікування дітей з хронічним тонзилітом. Дослідження проведено відповідно до принципів Гельсінської декларації. Протокол дослідження ухваленолокальним комітетом з етики всіх установ, згаданих у роботі. На проведення дослідження отримано інформовану згоду батьків дітей. Автори заявляють про відсутність конфлікту інтересів.
| 16. |
Kosakivska I. V. Water ferns of Salviniaceae family in phytoremediation and phytoindication of contaminated water [Електронний ресурс] / I. V. Kosakivska, N. P. Vedenicheva, M. M. Shcherbatiuk, L. V. Voytenko, V. A. Vasyuk // Biotechnologia Acta. - 2022. - Vol. 15, № 5. - С. 5-23. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/biot_2022_15_5_3 Водні екосистеми зазнають значних стресових навантажень та виснаження через надходження забруднюючих речовин неорганічного та органічного походження, що створює серйозну загрозу для здоров'я людей. Програма ООН з навколишнього середовища визначила фіторемедіацію як ефективну екотехнологію видалення, детоксикації та іммобілізації полютантів за допомогою рослин. Папороті гідрофіти родини Salviniaceae належать до перспективних фіторемедіантів. Вони характеризуються високими темпами росту, стійкістю до несприятливих екологічних чинників, здатні адсорбувати полютанти, серед яких важкі метали. Види родів Salvinia та Azolla використовують для оцінки екологічно стану водойм та дослідження екотоксикологічних ефектів забруднюючих речовин. Мета дослідження - аналіз та узагальнення новітніх наукових результатів з використанням видів родини Salviniaceae для фіторемедіації та фітоіндикації забруднених водойм. У цьому огляді наведено ключову інформацію про новітні фітотехнології, серед яких фітодеградація, фітостабілізація, ризофільтрація, ризодеградація та фітоволатизація. Охарактеризовано особливості росту і розповсюдження видів родів Salvinia та Azolla та представлено актуальну інформацію щодо використання водних папоротей для очистки забруднених водойм від важких металів, неорганічних та органічних забруднювачів. Обговорено відомості щодо фізіологічних та молекулярних механізмів адаптації видів родів Salvinia та Azolla до токсичної дії полютантів різного походження. Окрему увагу зосереджено на використанні водних папоротей родини Salviniaceae для контролю забруднення водойм.
| 17. |
Kosakivska I. Phytohormones in the regulation on growth and development of water ferns of Salviniaceae family: a review [Електронний ресурс] / I. Kosakivska, N. Vedenicheva, M. Shcherbatiuk, L. Voytenko, V. Vasyuk // Біологічні студії. - 2023. - Т. 17, № 3. - С. 189-210. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/bist_2023_17_3_14
| 18. |
Voytenko L. V. Role of cytokinins in the regulation the chilling stress response in Triticum aestivum and Triticum spelta [Електронний ресурс] / L. V. Voytenko, M. M. Shcherbatiuk, V. A. Vasyuk, I. V. Kosakivska // Доповіді Національної академії наук України. - 2024. - № 3. - С. 69-76. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/dnanu_2024_3_10
| 19. |
Sapunkov O. D. Topography and dimensions of the auditory tube at the end of the fetal period [Електронний ресурс] / O. D. Sapunkov, L. O. Bogdanova, A. L. Kosakovskyi, I. A. Kosakivska, V. V. Syniachenko // Сучасна педіатрія. Україна. - 2024. - № 2. - С. 86-90. - Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Sped_2024_2_14
|
|
|