Дроняк М. М. Особливості лікування хворих на післяопераційний перитоніт / М. М. Дроняк, І. М. Шевчук, М. Г. Шевчук // Архів клініч. медицини. - 2014. - № 2 (ч. 2). - С. 39-40. - Бібліогр.: 5 назв. - укp.Зазначено, що летальність після релапаротомії з приводу післяопераційного перитоніту (ПП) ще висока (23 - 34 %), а при окремих формах, розвитку поліорганної недостатності (ПОН), септичного шоку сягає 70 - 90 %. Післяопераційний перитоніт виник у 476 (2,5 %) хворих серед 18876 прооперованих на органах черевної порожнини. Проаналізовано лікування 327 (68,7 %) хворих, яким була виконана релапаротомія з приводу післяопераційного перитоніту та 149 (31,3 %) хворих, в яких застосовано дренування гнійників під контролем ультразвукового дослідження. Перші прояви інтраабдомінальних ускладнень при розлитому перитоніті мали характер гострої дихальної недостатності у 196 (60 %) хворих, серцево-судинної - у 73 (22,3 %), печінково-ниркової недостатності - у 58 (17,7 %) хворих на фоні незначно виражених локальних симптомів. Застосування систем оцінки стану хворого, оптимальних методів діагностики, хірургічної тактики та інтенсивної терапії дозволило скоротити терміни виявлення ускладнення і зменшити частоту релапаротомій від 4,1 до 1,6 %, а летальність під час післяопераційного перитоніту знизити з 23,3 до 13,9 %. Індекс рубрикатора НБУВ: Р457.465.101.1 + Р457.4-387
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж24388 Пошук видання у каталогах НБУВ Додаткова інформація про автора(ів) публікації: (cписок формується автоматично, до списку можуть бути включені персоналії з подібними іменами або однофамільці) ![](/irbis_nbuv/images/info.png) Якщо, ви не знайшли інформацію про автора(ів) публікації, маєте бажання виправити або відобразити більш докладну інформацію про науковців України запрошуємо заповнити "Анкету науковця"
|