Харитонов В. М. Особливості хімічного складу піроксенів Кропивнянського родовища фосфор-титанових руд (Україна) / В. М. Харитонов, О. В. Липко // Наук. вісн. Нац. гірн. ун-ту. - 2015. - № 5. - С. 6-13. - Бібліогр.: 7 назв. - укp.Мета роботи - виявлення закономірностей розподілу основних і домішкових мінералоутворювальних компонентів в індивідах піроксенів, та типоморфних ознак хімізму представників цієї групи мінералів із фосфор-титанових руд Кропивнянського родовища (КР). Проведено мікрозондовий аналіз за допомогою РЕММА 102-02, розрахунок повних кристалохімічних формул і мінального складу за оксогеновою методикою, порівняльний аналіз хімічного складу піроксенів КР та інших титанових родовищ України та світу. В анортозит-рапаківігранітних плутонах Українського щита рудоносні габроїди з підвищеним або високим вмістом апатиту належать до сублужного ряду; моноклінні піроксени у високо-фосфорних базитах частіше представлені Ti-авгітом або феросилітом. Піроксени КР характеризуються низьким вмістом Si та Mg, а також більшим - Ti, Al, Fe, Mn, Ca, Na в порівнянні з піроксенами родовищ України та світу. За особливостями хімічного складу кропивнянські піроксени розташовуються в полі висококальцієвого авгіту діаграми Г. І. Хесса. У результаті досліджень піроксенів КР встановлено, що від периферії до центру їх зерен збільшується кількість Si, Fe, Mn, Na та V. У центральній частині індивідів зменшується кількість кальцію, у порівнянні з периферією. Розподіл значень вмісту Ti, Al, Mg і Sc не має чіткої закономірності в межах окремих зерен. Виявлено відмінність хімічного складу кропивнянських піроксенів у порівнянні з мінералами цієї групи з інших титанових родовищ. Встановлено закономірність розподілу хімічних елементів у межах окремих піроксенових індивідів КР у напрямку від їх периферії до центральних частин. Особливості хімічного складу піроксенів КР можна застосовувати як критерії для пошуково-оціночних робіт на прояви фосфор-титанової сировини в межах площ, близьких за геологічною будовою до території розміщення КР. Можливе їх використання для визначення різновиду мінералізації (апатит-ільменітова чи ільменіт-ульвіт-титаномагнетитова з апатитом). Так за хімічним складом піроксени Стремигородського та Носачівського родовища (апатит-ільменітові руди) суттєво відрізняються від піроксенів КР (ільменіт-ульвіт-титаномагнетитові руди з апатитом) вмістом Si, Mg, Al, Fe і Ca. Інформацію про хімізм піроксенів важливо враховувати під час складання рекомендацій з використання продуктів збагачення кропивнянських P - Ti руд. Адже, після вилучення з них титаномагнетитового, ільменітового та апатитового концентратів, будуть скупчуватись суттєві об'єми олівін-піроксенового й олівін-плагіоклаз-піроксенового продуктів. Одним з напрямів їх використання може стати вилучення скандію та ванадію. Рівень скандієносності кропивнянських піроксенів (у середньому 8300 г/т) майже в 1400 разів є вищим за кларк скандію. Їх ванадієносність (5300 г/т) перевищує кларк ванадію в 60 разів. Мінімальні промислові значення вмісту зазначених металів становлять 100 і 1000 г/т відповідно. Індекс рубрикатора НБУВ: Д332.683.11-43 + Д59(45УКР)33
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж16377 Пошук видання у каталогах НБУВ
Повний текст Наукова періодика України Додаткова інформація про автора(ів) публікації: (cписок формується автоматично, до списку можуть бути включені персоналії з подібними іменами або однофамільці) ![](/irbis_nbuv/images/info.png) Якщо, ви не знайшли інформацію про автора(ів) публікації, маєте бажання виправити або відобразити більш докладну інформацію про науковців України запрошуємо заповнити "Анкету науковця"
|