Білоус З. О. Гострий коронарний синдром у хворих на цукровий діабет 2-го типу (огляд літератури; опис клінічного випадку) / З. О. Білоус, О. О. Абрагамович, Н. А. Мазур, С. А. Рябоконь, Н. В. Іленьків, Н. О. Бевза // Львів. клініч. вісн. - 2019. - № 2/3. - С. 47-62. - Бібліогр.: 129 назв. - укp.Незважаючи на значні успіхи у вивченні патогенезу, клінічних ознак, діагностики та лікування, гострий коронарний синдром (ГКС) є одним із найпоширеніших тяжких серцево-судинних захворювань, тяжкість якого ускладнюється супутнім ЦД 2-го типу, оскільки атеросклероз у хворих на ЦД 2-го типу виникає на 10 - 15 років раніше, ніж у загальній популяції, характеризується прискореним ушкодженням великих субепікардіальних судин, тяжкість його швидше наростає і частіше призводить до ускладнень. ЦД майже вдвічі підвищує ризик смерті від серцево-судинних захворювань, що порівнюють із перенесеним ІМ, оскільки є висока частота множинного ушкодження судин вінцевого русла, підвищена активація внутрішньосудинного запалення на тлі гіперглікемії і гіперінсулінемії, підвищена активність усіх ланок системи гемостазу. Мета роботи - зробити огляд літератури та опис клінічного випадку з метою з`ясувати особливості клінічного стану й патогенезу гострого коронарного синдрому у хворих на цукровий діабет 2-го типу. Матеріали й методи. Використано контент-аналіз, метод системного і порівняльного аналізу, бібліосемантичний метод вивчення актуальних наукових досліджень особливостей ГКС у хворих на ЦД 2-го типу. Пошук джерел здійснено у наукометричних медичних базах інформації: PubMed, Medline, Cochrane Library, Research Gate за ключовими словами: ГКС, ЦД, гострий коронарний синдром, цукровий діабет, гіперхолестеринемія, дисліпідемія, інсулінорезистентність, гіперглікемія. Проаналізовано 130 джерел англійською та українською мовами. Відібрано джерела, у яких висвітлено клінічні та патогенетичні особливості ГКС у хворих на ЦД 2-го типу. Відомо, що за гіперглікемії порушується структура міжклітинного матриксу і базальної мембрани. Причиною є виникнення інсулінорезистентності, яка зумовлює активацію компонентів позаклітинного матриксу: ММП і ТІММП, що призводить до ремоделювання базальної мембрани при ЦД і, як наслідок, наростання тяжкості серцевої недостатності. Висновки: визначення особливостей зв'язків між окремими патогенетичними механізмами прискореного атерогенезу у хворих на ЦД розширить можливості терапевтичного впливу на ці процеси. Сьогодні недостатньо вивчено роль інсулінорезистентності, ендотеліальної дисфункції, порушень у системі металопротеїназ і цитокінів, імунозапальних маркерів жирової тканини в дестабілізації атеросклерозного процесу, взаємозв'язки цих чинників із ліпідними порушеннями. Дискутабельним є питання впливу інсулінорезистентності на систему позаклітинного матриксу. Не з'ясовано вплив кожного окремого патогенетичного маркера на клінічний перебіг та виникнення ускладнень. Тому вивчення особливостей клінічного перебігу ГКС з коморбідним ЦД 2-го типу та визначення предикторів ускладнень має важливе значення для поліпшення прогнозу. Індекс рубрикатора НБУВ: Р415.160.23 + Р410.140.11
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж100996 Пошук видання у каталогах НБУВ
Повний текст Наукова періодика України Додаткова інформація про автора(ів) публікації: (cписок формується автоматично, до списку можуть бути включені персоналії з подібними іменами або однофамільці) ![](/irbis_nbuv/images/info.png) Якщо, ви не знайшли інформацію про автора(ів) публікації, маєте бажання виправити або відобразити більш докладну інформацію про науковців України запрошуємо заповнити "Анкету науковця"
|