Ошовський В. І. Аналіз результатів ретроспективного когортного дослідження перебігу вагітностей, пологів та післяпологового періоду у пацієнток з групи високого перинатального ризику для виявлення факторів несприятливих наслідків та побудови прогностичної моделі плодових втрат / В. І. Ошовський // Репродуктив. здоров'я жінки. - 2021. - № 2. - С. 47-52. - Бібліогр.: 6 назв. - укp.Пренатальне прогнозування є актуальною частиною акушерського супроводу, що має на меті зменшення плодових і неонатальних втрат. Диференційований підхід до ведення груп різного ризику надає змогу оптимізувати наявні підходи. Мета дослідження - виявлення антенатальних факторів, що корелюють з перинатальними втратами, шляхом проведення ретроспективного когортного дослідження у жінок з групи високого перинатального ризику для побудови мультифакторної прогностичної моделі виникнення несприятливих результатів вагітності. Ретроспективне когортне дослідження проводили з 2014 по 2016 рр. на базі медичного центру ТОВ "Уніклініка", Медико-генетичного центру "Геном", Клініки генетики репродукції "Вікторія", Київського міського пологового будинку № 2. Відібрано та проаналізовано 2154 медичні картки вагітних з групи високого перинатального ризику. З них, після перевірки відповідності критеріям, у кінцевий протокол було включено дані 782 вагітних. Розродження шляхом кесарева розтину відбулося в 115 (14,7 %) випадках. У 50 (6,4 %) випадках операцію кесарева розтину проводили у плановому порядку, у 65 (8,3 %) - в ургентному. У 39 (5 %) випадках показанням до оперативного розродження був гострий дистрес плода. Антенатальну загибель плода реєстрували в 11 (1,4 %) випадках: по одному випадку у термінах << 34 тиж та << 37 тиж гестації, решта 9 випадків - у термінах >> 37 тиж. Інтранатальна загибель двох плодів (0,3 %) була зумовлена гострою асфіксією на фоні плацентарної недостатності. У ранній неонатальний період загинули 14 (1,8 %) новонароджених. Госпіталізацію новонародженого до відділення інтенсивної терапії протягом 7 перших діб зареєстровано у 64 (8,2 %) випадках. Потребу у ШВЛ констатовано у 3,96 % (31/782) новонароджених. Під час проведення аналізу зв'язку ризику перинатальних втрат (антенатальна загибель, інтранатальна загибель, рання неонатальна смерть) з факторними ознаками використано метод побудови та аналізу багатофакторних моделей логістичної регресії. Заключення: визначено ознаки, пов'язані з ризиком перинатальної втрати: наявність хронічної гіпертензії, прееклампсія за попередньої вагітності, тип запліднення (природне або штучне), концентрація PAPP-A (MoM), концентрація вільної <$Ebeta>-ХГЛ (MoM) у II триместрі вагітності, середній III у маткових артеріях у 28 - 30 тиж вагітності, III у середніх мозкових артеріях у 28 - 30 тиж вагітності, епізоди низької варіабельності серцевого ритму плода у III триместрі вагітності, епізоди високої варіабельності серцевого ритму плода у III триместрі вагітності. Модель, побудована на зазначених ознаках, надає змогу з чутливістю 73,1 % (95 % ДІ: 52,2 - 88,4 %) та специфічністю 72,7 % (95 % ДІ: 69,3 - 75,9 %) прогнозувати ризик перинатальної втрати. Індекс рубрикатора НБУВ: Р716.212.2 + Р716.230.24
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж24354 Пошук видання у каталогах НБУВ
Повний текст Наукова періодика України Додаткова інформація про автора(ів) публікації: (cписок формується автоматично, до списку можуть бути включені персоналії з подібними іменами або однофамільці) ![](/irbis_nbuv/images/info.png) Якщо, ви не знайшли інформацію про автора(ів) публікації, маєте бажання виправити або відобразити більш докладну інформацію про науковців України запрошуємо заповнити "Анкету науковця"
|