![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Віртуальна довідка ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Тематичний інтернет-навігатор ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Наукова електронна бібліотека ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Формат представлення знайдених документів: | повний | стислий |
Пошуковий запит: (<.>A=БУЙСЬК$<.>+<.>A=ЮЛІЯ$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 3
Представлено документи з 1 до 3
|
| | | | |
1. |
Буйських Ю. С. Нижча міфологія в системі традиційного світогляду українців (кінець XIX - початок XXI ст.): автореф. дис. ... канд. іст. наук : 07.00.05 / Ю. С. Буйських ; Київ. нац. ун-т ім. Т.Шевченка. — К., 2010. — 19 с. — укp.Розглянуто традиційний персонажний склад нижчої міфології. З'ясовано, що основними її рисами є: синкретичний характер, антропоморфізм, людське походження, що переважає у більшості персонажів. Запропоновано створення власного варіанта систематизації міфологічних персонажів, що передбачає розгляд істот за ступенем їх наближеності до людини. Виявлено особливості трансформації образів нижчої міфології у контексті змін у духовній культурі під впливом процесів глобалізації. Розкрито місце та значення нижчої міфології у світогляді українців. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Т597.6/9 Шифр НБУВ: РА374473 Пошук видання у каталогах НБУВ
Рубрики:
|
| | | | |
2. |
Буйських А.В. Херсонес Таврійський: просторовий розвиток держави за античної доби: автореф. дис... д-ра іст. наук: 07.00.04 / А.В. Буйських ; Ін-т археології НАН України. — К., 2009. — 30 с. — укp.Вивчено просторовий розвиток Херсонеської держави. Систематизовано археологічні джерела, що дозволило переглянути існуючу картину виникнення та розвитку Херсонеса - міста та держави. Запропоновано гіпотезу створення херсонеського поліса в кінці другої чверті - середині IV ст. до н. е. як результату колонізаційної діяльності Гераклеї Понтійської. Херсонес був заснований на місці знівельованого урбаністичного поселення, яке виникло у першій половині V ст. до н. е. і мало ознаки міста - внутрішню забудову, оборонні мури, міський некрополь. Нове місто, розпланове за Гіпподамовою системою, включало типові будинки, міський некрополь зі стандартним набором надгробних пам'ятників і ділянки на хорі з використанням типових садибних комплексів. Установлено херсонеський тип стандартного пастадного будинку великої площі з новим об'ємним рішенням. Відзначено, що використання Гіпподамової схеми спричинило збереження міської структури впродовж античної доби та появу споруд, типових для провінційно-римських міст. Доведено побудову Херсонеського поліса з використанням програми освоєння довколишнього простору, відпрацьованої в Середземномор'ї. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Т4(2)332Хс + Шифр НБУВ: РА365880
Рубрики:
|
| | | | |
3. |
Колесниченко А. М. Скляний посуд в техніці сердечника з Північного Причорномор'я. / А. М. Колесниченко. — Б.м., 2020 — укp.Дисертація присвячена вивченню скляного посуду в техніці сердечника з Північного Причорномор'я. Джерельну базу роботи складають археологічні матеріали (603 екз.), тексти античних авторів, лапідарні написи та зображення на творах образотворчого мистецтва. Автором була розроблена ієрархічна типологія сердечникового посуду регіону вивчення та послідовно визначено хронологію окремих типів за знахідками в датованих контекстах. Це заклало підвалини для історичного синтезу наявних відомостей про динаміку надходжень, типологічну варіативність, побутування флаконів в різних сферах античної культури. Виокремлено етапи функціонування скляного посуду закритих форм в античних містах Північного Причорномор'я, описані відмінності в типологічній структурі імпортів до Ольвії та до Боспорського царства. Доведено, що скляний посуд мав широкий спектр соціально-знакових функцій в античності.^UThe urgent need for comprehensive study of core-formed vessels from North Black Sea area defined the relevance of this study. The study is based on the archaeological materials (603 vessels and their fragments), texts of ancient authors, lapidary inscriptions and images depicted on some works of fine art. The author developed a hierarchical typology of core-formed vessels in the study region and determined the chronology of every type taking into account finds in dated contexts. This laid the foundation for a historical synthesis of the available data on the dynamics of imports, typological variability and long persistence of core-formed bottles in various fields of ancient culture.The author defined the stages of existence of glassware of closed forms in ancient cities of the Northern Black Sea Coast: 1) 515/510 – 480/475 years BCE – formation of the core-formed industry, when individual artisans created non-numerous peculiar work of practical arts in the framework of two "production schools "А" and "B"; 2) 480/475 – 425/415 years BCE – an apex of the industry, the production reach "manufactural scale" of mass production of vessels of well-defined types belonging to schools "B" and "C"; 3) 375/350 – 300/275 years BCE – the production is resumed after a certain hiatus with a new set of shapes and styles, the small series of vessels are produced for some certain regions of consumption in the framework of the school "D"; 4) 275/250 – 150 years BCE – the industry survived a visible decline in the early IIIrd century BCE and is resurrected with a simplified set of types belonging to styles of the school "D"; 5) 150 years BCE – 10 years CE – the industry of core-formed vessels had been slowly dying out by replacement of cheaper vessels done by pipe-blowing. The study revealed differences in the typological structure of imports in Olbia and in the Bosporus kingdom. It is clear that they had different ways of acquisition of glass-ware in VI – I centuries BCE, probably related to regional political and economic configurations of the time. The author carried out an analysis of written and lapidary evidence in order to show that core-formed glass vessels were treated as precious stones and like the latter were valued by weight. The study has proved that glassware had a wide range of socially significant functions in antiquity. It was utilized in dwelling contexts of ordinary citizens, in trading points at agora as well as it was a constant part of burial goods, a ritual utensil and votive gift in temples and sanctuaries. Шифр НБУВ: 05 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
|
|