![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Віртуальна довідка ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Тематичний інтернет-навігатор ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Наукова електронна бібліотека ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Формат представлення знайдених документів: | повний | стислий |
Пошуковий запит: (<.>A=ПАВЕЛК$<.>+<.>A=ИРИН$<.>+<.>A=ИВАНОВН$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 11
Представлено документи з 1 до 11
|
| | | | |
1. |
Павелків О.М. Виховання у старшокласників інтересу до підприємницької діяльності у процесі оволодіння економічним розрахунком: Автореф. дис... канд. пед. наук: 13.00.07 / О.М. Павелків ; Ін-т проблем виховання АПН України. — К., 2004. — 20 с.: рис. — укp.Вперше виявлено та обгрунтовано педагогічні умови виховання у старшокласників інтересу до підприємницької діяльності у процесі оволодіння економічним розрахунком. Визначено показники, критерії та рівні вихованості у старшокласників даного особистісного утворення. Запропоновано форми та методи організації навчально-практичної діяльності старшокласників, які дозволяють моделювати підприємницьку діяльність у єдності її мотиваційно-ціннісної та змістовно-операційної складових. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ч421.351.69 + У.р20 + Шифр НБУВ: РА330394
Рубрики:
|
| | | | |
2. |
Павелків Р.В. Розвиток моральної свідомості та самосвідомості в молодшому шкільному віці: Автореф. дис... д-ра психол. наук: 19.00.07 / Р.В. Павелків ; Ін-т психології ім. Г.С.Костюка АПН України. — К., 2005. — 40 с.: рис. — укp.Систематизовано та узагальнено наукові підходи до вивчення суті та розвитку моральної регуляції. Висвітлено наукові надбання психологічної науки у сфері когнітивно-ціннісного й емоційного становлення моральності особистості. Поглиблено наукові уявлення про внутрішній план моральної діяльності особистості, структуру моральної свідомості та моральної самосвідомості, взаємозв'язок цих конструктів, їх інтелектуальний і прагматичний рівні існування. Вивчено вікові аспекти цих диспозиційних характеристик, розуміння дітьми центральних моральних принципів: обов'язку, справедливості, гуманізму, заступництва, цінності людського життя. Виявлено особливості їх функціонування у період молодшого шкільного віку. З'ясовано закономірності розвитку когнітивно-ціннісних та емоційних аспектів моральної свідомості та моральної самосвідомості протягом даного вікового періоду. Установлено рівні сформованості психічних передумов моральної поведінки. Розглянуто взаємозв'язок розвитку моральної свідомості й інтелектуального розвитку дітей. Проаналізовано перспективний шлях сприяння переходу моральних інстанцій у реальні форми моральної поведінки. Розроблено загальну схему розвивально-коригуючих впливів на моральну свідомість та самосвідомість дітей (на прикладі категорії заступництва) з метою інтенсифікації процесу присвоєння моральних категорій дітьми молодшого шкільного віку. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ч421.328 + Ю983.402.1:Ю77 + Шифр НБУВ: РА338079
Рубрики:
|
| | | | |
3. |
Павелків В.Р. Психологічні засоби корекції міжособистісних стосунків у підлітків з агресивною поведінкою: Автореф. дис... канд. психол. наук: 19.00.07 / В.Р. Павелків ; Ін-т психології ім. Г.С.Костюка АПН України. — К., 2006. — 20 с. — укp.Проведено емпіричне дослідження міжособистісних стосунків агресивних підлітків з однолітками та зроблено висновок, що агресія у підлітків великою мірою зумовлюється системою порушених стосунків, які мають прояв у несприятливому статусі підлітка у середовищі однолітків, незадоволеності стосунками, відсутності взаємності, низькій усвідомленості та неадекватному переживанні стосунків, їх негативній модальності. Виявлено істотні розбіжності, що існують у підлітків з агресивною поведінкою між уявленнями про свої стосунки з однокласниками та реальним статусом у колективі. Показано, що реалізація програми, спрямованої на створення для підлітків продуктивного розвивального середовища та передбачає психодіагностичну, психопрофілактичну, розвивальну та консультативну роботу у системах взаємодії (психолог - педагоги, психолог - педагоги - батьки, психолог - педагоги - підлітки), сприяє корекції порушених стосунків підлітків і, відповідно, зниженню їх агресивності. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ю937-953.6-734 + Ю983.030.2-994 + Ю983.402.2 + Ю984.92 + Ч421.331.2 + Шифр НБУВ: РА346401
Рубрики:
|
| | | | |
4. |
Павелко І.І. Гуманістична спрямованість спілкування як умова подолання агресивних тенденцій у підлітків: Автореф. дис... канд. психол. наук: 19.00.07 / І.І. Павелко ; Південноукр. держ. пед. ун-т ім. К.Д.Ушинського. — О., 2007. — 20 с. — укp.Запропоновано особистісно-комунікативний підхід для вивчення та формування гуманістичної спрямованості міжособистісного спілкування. Розроблено концептуальну модель проявів і взаємовпливів гуманістичних інтенцій і агресивних тенденцій у міжособистісному спілкуванні підлітків. Визначено психологічні критерії прояву у ньому цих інтенцій і тенденцій. Обгрунтовано формулу кількісної оцінки типу взаємозв'язку між гуманістичними інтенціями й агресивними тенденціями у спілкуванні. Виявлено конструктивні (гуманістично-діалогічну, компромісну) і деструктивну (конфліктно-агресивну) стратегії партнерів у міжособистісному спілкуванні. Розроблено й експериментально перевірено ефективність програми та методики формування гуманістичної спрямованості даного спілкування за умов формувального експерименту. Зміст і методику навчально-розвивальної програми побудовано відповідно до концептуальної моделі проявів і взаємовпливів гуманістичних інтенцій у міжособистісному спілкуванні підлітків і принципів особистісно-комунікативного підходу. Запропоновано психолого-педагогічні рекомендації психологам, вчителям, які визначають шляхи розвитку гуманістичної спрямованості спілкування як умови подолання або врівноваження агресивних тенденцій у міжособистісному спілкуванні підлітків. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ю984.030.2-994 + Ю983.402.2 + Ч421.352.25 + Шифр НБУВ: РА351708
Рубрики:
|
| | | | |
5. |
Павелко В.В. Формування знань і умінь молодших школярів у процесі навчання засобами наочності і моделювання: автореф. дис... канд. пед. наук: 13.00.09 / В.В. Павелко ; Ін-т педагогіки АПН України. — К., 2009. — 20 с. — укp.Уперше досліджено вплив засобів наочності та моделювання на рівень навчальних досягнень молодших школярів. Уточнено дидактичні умови ефективного використання засобів наочності та моделювання й обгрунтовано необхідність їх систематичного застосування у навчальному процесі. Обгрунтовано зміст принципу наочності у контексті його зв'язку з моделюванням на сучасному етапі розвитку дидактичної науки. Удосконалено систему відбору засобів наочності у поєднанні з моделюванням з урахуванням психолого-дидактичних умов і змісту матеріалу. Зроблено висновок, що систематичне застосування засобів наочності та моделювання у процесі навчання з дотриманням запропонованих дидактичних умов забезпечує формування свідомих і міцних знань і вмінь молодших школярів. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ч421.221.223.5 + Шифр НБУВ: РА362314
Рубрики:
|
| | | | |
6. |
Павелко О. В. Облік та контроль доходів і витрат основної діяльності будівельних підприємств: автореф. дис. ... канд. екон. наук : 08.00.09 / О. В. Павелко ; ДВНЗ "Київ. нац. екон. ун-т ім. В. Гетьмана". — К., 2010. — 20 с. — укp.Розкрито економічну сутність понять "дохід", "витрати" та запропоновано уточнення понять "доходи основної діяльності будівельних підприємств" (ОДБП), "витрати ОДБП" і вдосконалено класифікації доходів і витрат БП. Виокремлено організаційно-технологічні особливості будівництва та визначено їх вплив на організацію обліку та контролю доходів і витрат ОДБП. Розроблено рекомендації щодо вдосконалення механізму відображення у бухгалтерському обліку доходів і витрат у контексті розрахунків між замовниками та підрядниками, яке сприяє посиленню контролю за достовірністю формування показників доходів і витрат, підвищенню якості облікових даних. Обгрунтовано напрями оптимізації контролю доходів і витрат ОД і розроблено організаційно-методичну модель контролю доходів і витрат ОДБП. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: У052.9(4УКР)231.1-149.32 + У052.9(4УКР)831.1-149.32 Шифр НБУВ: РА376405 Пошук видання у каталогах НБУВ
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
7. |
Павелків К. М. Формування рефлексивної культури у процесі професійно-педагогічної підготовки майбутніх учителів-філологів: автореф. дис. ... канд. пед. наук : 13.00.04 / К. М. Павелків ; ДЗ "Південноукр. нац. пед. ун-т ім. К.Д. Ушинського". — О., 2011. — 20 с.: рис. — укp.Розкрито філософські та психолого-педагогічні аспекти проблеми, визначено сутність поняття рефлексивної культури майбутнього вчителя-філолога, її структуру, критерії (особистісний, пізнавальний, діяльнісно-креативний), показники, рівні (оптимальний, достатній, первинний, елементарний) сформованості. Виявлено педагогічні умови та розроблено модель формування рефлексивної культури у процесі професійно-педагогічної підготовки майбутніх учителів-філологів, розкрито методику їх реалізації. Експериментально підтверджено ефективність запропонованих педагогічних умов і моделі формування рефлексивної культури у процесі професійно-педагогічної підготовки майбутніх учителів-філологів. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ш. р30-203 Шифр НБУВ: РА382032 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
8. |
Павелко Н. М. Клініко-патогенетичне обгрунтування застосування препаратів екстракту Гінкго білоба в комплексному лікуванні генералізованого пародонтиту: автореф. дис. ... канд. мед. наук : 14.01.22 / Н. М. Павелко. — Івано-Франківськ, 2011. — 19 с. — укp.Досліджено клініко-патогенетичні особливості перебігу генералізованого пародонтиту (ГП), ефективність комплексного лікування з оцінкою віддалених результатів залежно від ступеня розвитку та перебігу патологічного процесу. Обстежено 135 хворих на ГП та 15 осіб з клінічно здоровим пародонтом. Встановлено, що зв'язок ГП супроводжується порушенням судинно-тромбоцитарного гемостазу, підвищенням рівня С-реактивного білка, молекул клітинної адгезії sPECAM-1. Розроблено схему комплексного лікування хворих на ГП із включенням стандартизованого екстракту Гінкго білоба, що сприяє тривалій ремісії патологічного процесу. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Р661.210.12-525 Шифр НБУВ: РА379805 Пошук видання у каталогах НБУВ
Рубрики:
|
| | | | |
9. |
Поліщук О. П. Формування морально-ціннісних орієнтацій молодших школярів у процесі позакласної виховної роботи / О. П. Поліщук. — Б.м., 2020 — укp.Дисертація є комплексним дослідженням актуальної психолого-педагогічної проблеми формування морально-ціннісних орієнтацій молодших школярів у процесі позакласної виховної роботи, результати вирішення якої складають сучасну як теоретичну, так і прикладну основу упровадження парадигми Нової української школи, у змісті якої виховний процес розглядається невід'ємною складовою всього освітнього процесу, що орієнтується на загальнолюдські цінності, зокрема морально-етичні.На підставі такого аналізу виокремлено, досліджено у межах понятійно-категоріальної парадигми і схарактеризовано ключові поняття дослідження: «цінність», «ціннісні орієнтації», «морально-ціннісні орієнтації молодших школярів», «позакласна виховна робота в закладах початкової освіти», «формування морально-ціннісних орієнтацій молодших школярів у процесі позакласної виховної роботи». Визначено сутнісні ознаки концептуальних положень філософії освіти, культурології, психології та педагогіки про мораль, моральність та моральні цінності, про особистісно орієнтований, гуманістичний, системний і діяльнісний підходи до формування морально-ціннісних орієнтацій молодших школярів на основі врахування їхніх вікових особливостей, що стали теоретичною основою дослідження. Спроєктовано й експериментально підтверджено ефективність трьох основних конструктів внутрішньої побудови розробленої методики формування досліджуваного феномена.^UThe dissertation is a complex study of the current psychological and pedagogical issue of the formation of moral and value orientations in junior schoolchildren in the process of extracurricular educational work, the results of which make up current theoretical as well as applied basis for the implementation of the New Ukrainian School paradigm. The educational process of this paradigm is considered as an integral component of the entire educational process, based on universal values, including both moral-ethic and moral-value orientations.Based on the analysis of the formation and development of Ukrainian and foreign philosophical, humanitarian, cultural and psychological-pedagogical views on the essence of moral education of a developing personality, formation of her moral-value orientations and their significance in the intellectual, spiritual and social development in junior schoolchildren, the characteristic of these processes is given in two interconnected theoretical planes.Structural components of the study, its theoretical concepts were determined and characterized.The analysis of the implementation of the results of the study into the educational practice of elementary education institutions made it possible to identify and characterize important points. Significant positive dynamics were observed in the indicators concerning a systematic, well-planned and well-organized year-long extracurricular educational work. The effectiveness of the organization of cooperation between children, parents and the community in solving important moral-oriented problems and life situations in the context of extracurricular educational work also increased. Шифр НБУВ: 05 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
10. |
Петренко І. Ф. Формування простору класної кімнати початкової школи України (кінець ХІХ ст. – 1991 р.): автореферат дис. ... д.філософ : 011 / І. Ф. Петренко. — Б.м., 2023 — укp.У дисертації здійснено цілісний аналіз особливостей формування простору класної кімнати початкової школи України кінця ХІХ ст. – 1991 р. як основного структурного компонента шкільного простору, головного приміщення у школі, у якому забезпечуються необхідні умови для якісного освітнього процесу й усебічного розвитку дитини задля актуалізації позитивного досвіду за умов творення Нової української школи (НУШ). У зв’язку з появою нових викликів і проблем за умов психотравмувальних подій набуває актуальності вивчення історико-педагогічного досвіду минулого щодо створення сприятливого освітнього середовища й, зокрема, формування простору класної кімнати початкової школи, що дасть змогу не лише зберегти наступність у розвитку педагогічної науки, а й актуалізувати позитивний досвід в умовах творення НУШ. Простір класної кімнати початкової школи України з кінця ХХ ст. й до 1991 р. мав свою історію формування, що пов’язана зі зміною підходів до освіти, зміною культурного середовища, розвитку матеріально-технічної бази.Схарактеризовано теорію і практику облаштування простору класної кімнати в історії вітчизняної початкової школи в досліджуваних хронологічних межах, які розподілено на окремі етапи: дореволюційний (кінець ХІХ – початок ХХ ст.), 20–30-ті рр. ХХ ст., радянський (1939–1991 рр.), у якому виокремлено підетапи: 40–50-ті рр., 60-ті рр., 70–80-ті рр. ХХ ст. Актуалізовано історико-педагогічний досвід у формуванні простору класної кімнати як важливого компонента освітнього середовища Нової української школи – реформи загальної середньої освіти, що впроваджується в Україні.Простежено витоки і засади сучасних вимог до формування простору класної кімнати НУШ. На основі здійсненого узагальнення доведено, що простір класної кімнати Нової української школи має не лише відповідати викликам, вимогам і нормам, які постійно змінюються в контексті змін соціуму, а й спиратися на ідеї вітчизняних педагогів й великий практичний досвід початкової школи України з кінця ХІХ ст. й до 1991 р. Зроблено висновок, що багато аспектів, відображених у Концепції НУШ стосовно формування простору класної кімнати початкової школи, перегукуються з педагогічними ідеями й досвідом минулого.Схарактеризовано перспективні підходи до формування безпечного простору класної кімнати для дітей за умов пандемії Covid-19 та російсько-української війни, як-от: культурно-гуманістичний, системно-цілісний, ментально-емоційний, особистісно-розвивальний, соціально-географічний, дистанційний, локально-постерний, просторовий, коадаптивний, соціокультурний, середовищний, антропологічний, ергономічний, гігієнічний, інклюзивний та ін. Наукова новизна дослідження полягає в тому, що в ньому уперше:–?системно й цілісно розкрито особливості формування простору класної кімнати в контексті суспільно-політичних, соціально-економічних та культурологічних чинників досліджуваного періоду; –?систематизовано й узагальнено теорію і практику облаштування простору класної кімнати в історії вітчизняної початкової школи за досліджуваного періоду; комплексно й системно проаналізовано праці педагогів, психологів, гігієністів, архітекторів, у яких розглядалися питання шкільних будівель, організації класних кімнат у визначених хронологічних межах;–?з’ясовано, що трансформації у формуванні простору класної кімнати були пов’язані із завданнями, які ставила держава перед системою освіти, з урахуванням науково-педагогічних, ергономічних, антропометричних, гігієнічних та естетичних вимог кожного етапу розвитку освіти й педагогіки.У процесі наукового пошуку уточнено зміст базових понять «класна кімната», «простір класної кімнати», «формування простору класної кімнати». Простір класної кімнати розглядається як просторово-предметний компонент початкової школи, що включає в себе каркас, шкільні меблі, матеріально-технічне й навчально-методичне забезпечення освітнього процесу, сукупність та певне розташування яких створює умови для організації навчання. До складників класної кімнати віднесено речі, які в школі набувають особливого значення (знаки, символи, стенди, плакати, стіннівки і т. ін.).^UThe research provides a holistic analysis of the peculiarities of the formation of the classroom space of a primary school in Ukraine in the late nineteenth century – 1991 as the key structural component of the school space, the main room in the school, which provides the required conditions for a quality educational process and comprehensive development of the child in order to update the positive experience in the context of the creation of the New Ukrainian School. In connection with the emergence of new challenges and issues in the context of psycho-traumatic events, it is becoming relevant to study the historical and pedagogical experience of the past in creating a favourable educational environment and, in particular, the formation of the space of the primary school classroom, which would not only preserve continuity in the development of pedagogical science but also update the positive experience in the context of the creation of the New Ukrainian School. From the end of the twentieth century until 1991, the space of the primary school classroom in Ukraine had its own history of formation, which is associated with changing approaches to education, changing cultural environment, and the development of material and technical resources. The paper describes the theory and practice of classroom space arrangement in the history of the national primary school in the studied chronological periods, which are divided into separate stages: pre-revolutionary (late nineteenth – early twentieth centuries), 20–30s of the twentieth century, Soviet (1939–1991), in which the following sub-stages are identified: 40-50s, 60s, 70-80s of the twentieth century. There is updated historical and pedagogical experience in the formation of the classroom space as an essential component of the educational environment of the New Ukrainian School – the reform of general secondary education, which is being implemented in Ukraine. The paper traces the origins and principles of modern requirements for the formation of the New Ukrainian School classroom space. On the basis of the generalisation, it is proved that the space of the classroom of the New Ukrainian School must not only respond to the challenges, requirements, and norms that are constantly changing in the context of social change but also rely on the concept’s national educators and the extensive practical experience of primary schools in Ukraine from the late nineteenth century and till 1991. The conclusion is drawn that many aspects reflected in the New Ukrainian School Concept concerning the formation of the primary school classroom space resonate with pedagogical ideas and experiences of the past. The study describes perspective approaches to the formation of a safe classroom space for children in the situation of the Covid-19 pandemic and Russian-Ukrainian war, including cultural and humanistic, systemic, and holistic, mental, and emotional, personal development, socio-geographical, distance, local poster, spatial, co-adaptive, socio-cultural, environmental, anthropological, ergonomic, hygienic, inclusive, etc. The scientific innovation of the study is that for the first time:Systematically and holistically reveals the specifics of classroom space formation in the context of socio-political, socio-economic, and cultural factors of the studied period; The theory and practice of classroom space arranging in the history of the national primary school within the investigated chronological framework is systematised and generalised; the works of national educators, psychologists, hygienists, and architects, which addressed the issues of school buildings and classroom organisation in certain chronological terms are comprehensively and systematically analysed; It is established that the transformations in the formation of the classroom space were connected with the tasks assigned by the state to the education system, taking into account the scientific and pedagogical, ergonomic, anthropometric, hygienic, and aesthetic needs of each stage of development of education and pedagogy; In the process of scientific research, the content of the basic concepts of “classroom’’, “classroom space’’, and “formation of classroom space’’ is clarified. The space of the classroom is considered a spatial and subject component of a primary school, which includes the frame, school furniture, material, and technical, educational, and methodological support of the educational process, the totality and certain placement of which creates conditions for the organisation of training. The components of the classroom space include items that acquire a special meaning in the school (signs, symbols, stands, posters, wall hangings, etc.) Шифр НБУВ: 05 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
11. |
Чепурка О. Ю. Формування здоров’язбережувальної компетентності майбутніх бакалаврів фізичної терапії у процесі вивчення фахових дисциплін: автореферат дис. ... д.філософ : 011 / О. Ю. Чепурка. — Б.м., 2024 — укp.У дисертації вперше здійснено теоретичне узагальнення та наукове вирішення проблеми формування здоровʼязбережувальної компетентності майбутніх бакалаврів фізичної терапії у процесі вивчення фахових дисциплін. Розглянуто провідні наукові підходи до проблеми дослідження у сукупності двох рівнів: загальнонаукового (холістичний і гуманістичний підходи) та конкретно-наукового (компетентнісний, аксіологічний та діяльнісний підходи). Представлено результати категорійно-поняттєвого аналізу проблеми дослідження: аналіз базових понять дослідження («збереження здоров’я», «компетентність», «професійна компетентність», «здоров’язбережувальна компетентність», «бакалаври фізіотерапії», «фахові дисципліни»); визначення професійної компетентності майбутнього фахівця-фізіотерапевта як комплексу професійних знань, вмінь та навичок професійної діяльності в галузі фізіотерапії, а також особистісних і професійних характеристик, що уможливлюють ефективне виконання фахівцем-фізіотерапевтом своїх професійних обов’язків, забезпечують його професійне зростання та самореалізацію. На підставі аналізу змісту українських та міжнародних документів про підготовку фахівців-фізіотерапевтів з’ясовано зміст основних дескрипторів, що визначають належний рівень професійної компетентності фахівців-фізіотерапевтів на бакалаврському рівні підготовки.Обґрунтовано чотири базові компоненти здоровʼязбережувальної компетентності бакалаврів фізичної терапії: ціннісно-мотиваційний, когнітивно-змістовий, діяльнісно-процесуальний, рефлексивно-поведінковий компонент.Доведено, що оскільки майбутні бакалаври фізичної терапії є фахівцями сфери охорони здоров’я, то у контексті досліджуваної проблеми найбільш доцільною є змішана модель формування їхньої здоров’язбережувальної компетентності, коли до фахових дисциплін додається вплив загалом освітнього середовища закладу вищої освіти, освіта впродовж життя, позааудиторна діяльність молоді. Спроєктовано модель формування здоров’язбережувальної компетентності майбутніх бакалаврів фізичної терапії у процесі вивчення фахових дисциплін як науково обґрунтовану систему конструктів (стратегічного, тактичного і оперативного), що відображає взаємозв’язок цілі дослідження (формування здоров’язбережувальної компетентності майбутніх бакалаврів фізичної терапії у процесі вивчення фахових дисциплін) із соціальними, теоретичними, організаційними і методичними засадами її досягнення. Реалізовано експериментальне дослідження моделі, форм і методів формування здоров’язбережувальної компетентності майбутніх бакалаврів фізичної терапії. Діагностика стану сформованості здоров’язбережувальної компетентності майбутніх фізичних терапевтів у процесі вивчення фахових дисциплін відбувалася за участі 287 майбутніх бакалаврів з фізичної терапії здобувачів І-ІV курсів спеціальності 227 Терапія та реабілітація; 29 викладачів, які здійснюють викладання фахових дисциплін.Практичне значення дослідження визначається тим, що укладено діагностичний інструментарій, який склали: анкета на виявлення рівня сформованості відповідального ставлення до здоров’я З. Крупник; методика «Ціннісні орієнтації» М. Рокича; комп’ютерне тестування знань з фахових дисциплін; моніторинг якості знань і навчальної успішності здобувачів з фахових дисциплін; анкета Ю. Копочинської для вивчення технологічної готовності та професійної ідентичності майбутніх фахівців з фізичної терапії; методика дослідження впевненості на усвідомлюваному рівні; аутоаналітичний опитувальник здорової особистості; методика діагностики ставлення до інших людей з інвалідністю О. Купрєєвої.Обґрунтовані зміст та структура здоровʼязбережувальної компетентності майбутніх фізіотерапевтів дають змогу забезпечити моніторинг якості професійної підготовки майбутніх фахівців у ЗВО. Основні положення та висновки дослідження доцільно використовувати в процесі професійної підготовки майбутніх бакалаврів фізичної терапії, при укладанні навчально-методичних видань, а також у процесі підвищення кваліфікації та організації освіти впродовж життя фахівців з фізичної терапії.Ключові слова: здоров’язбережувальна компетентність, формування здоров’язбережувальної компетентності, модель формування здоров’язбережувальної компетентності, майбутні бакалаври фізичної терапії, фахові дисципліни, освітнє середовище закладу вищої освіти.^UFor the first time, the theoretical generalization and scientific solution to the problem of formation of health-saving competence of future bachelors of physical therapy in the process of studying professional disciplines was carried out in the dissertation. The leading scientific approaches to the research problem are considered in the combination of two levels: general scientific (holistic and humanistic approaches) and specific scientific (competence, axiological and activity approaches).The results of the categorical and conceptual analysis of the research problem are presented: analysis of the basic concepts of the study (“health preservation”, “competence”, “professional competence”, “health-saving competence”, “bachelors of physical therapy”, “professional disciplines”); definition of the professional competence of a future specialist in physical therapy as a complex of professional knowledge, skills and abilities of professional activity in the field of physical therapy, as well as personal and professional characteristics that enable the effective performance of professional activities by a specialist in physical therapy, provide his/her professional growth and career fulfillment.Based on the analysis of the content of Ukrainian and international documents on the training of specialists in physical therapy, the content of the main descriptors determining the appropriate level of professional competence of specialists in physical therapy at the bachelor’s level of training is clarified.Four basic components of the health-saving competence of bachelors of physical therapy are substantiated: value-motivational, cognitive and content, activity-process, reflective and behavioral component.It is proved that since future bachelors of physical therapy are specialists in the field of health care, in the context of the problem under study, the most appropriate is a mixed model of formation of their health-saving competence, when professional disciplines are supplemented in general by the influence of educational environment of higher education institution, lifelong learning, and extracurricular activities of young people.The model of formation of health-saving competence of future bachelors of physical therapy in the process of studying special disciplines is designed as a scientifically grounded system of constructs (strategic, tactical and operational), which reflects the relationship between the purpose of the study (formation of health-saving competence of future bachelors of physical therapy in the process of studying special disciplines) and the social, theoretical, organizational and methodological principles of its achievement. An experimental study of the model, forms and methods of health-saving competence formation of future bachelors of physical therapy was implemented. The diagnostics of the state of formation of health-saving competence of future physical therapists in the process of studying special disciplines was carried out with the participation of 287 future bachelors of physical therapy – I-IV years students of specialty 227 Therapy and Rehabilitation; 29 educators who teach special disciplines.The practical significance of the study is determined by the fact that the diagnostic tools have been compiled, which include: a questionnaire to determine the level of formation of a responsible attitude to health by Z. Krupnyk; methodology “Value Orientations” by M. Rokych; computer testing of knowledge in special disciplines; monitoring the quality of knowledge and academic performance of the students in special disciplines; questionnaire by Yu. Kopochynska for studying the technological readiness and professional identity of future specialists in physical therapy; methodology for studying confidence at a conscious level; autoanalytic questionnaire of a healthy personality; methodology of diagnosing attitudes towards other people for people with disabilities by O. Kupreeva.The substantiated content and structure of future physical therapists' health-saving competence allows monitoring the quality of professional training of future specialists in higher education institutions. The main statements and conclusions of the study should be used in the process of professional training of future bachelors of physical therapy, compiling educational and methodological publications, as well as in the process of advanced training and organization of lifelong education of physical therapy specialists.Key words: health-saving competence, formation of health-saving competence, model of formation of health-saving competence, future bachelors of physical therapy, professional disciplines, educational environment of a higher education institution. Шифр НБУВ: 05 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
|
|