![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Віртуальна довідка ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Тематичний інтернет-навігатор ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Наукова електронна бібліотека ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Формат представлення знайдених документів: | повний | стислий |
Пошуковий запит: (<.>A=Барінов Е$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 16
Представлено документи з 1 до 16
|
| | | | |
1. |
Барінов Е. Ф. Кінетика покривного епітелію дванадцятипалої кишки в умовах гострої виразкової кровотечі / Е. Ф. Барінов, О. М. Сулаєва // Сучас. гастроентерологія. - 2009. - № 3. - С. 5-9. - Бібліогр.: 6 назв. - укp.Оценена кинетика покровного эпителия двенадцатиперстной кишки при остром язвенном кровотечении. Показано, что на момент кровотечения частота апоптоза превышает суммарный уровень пролиферации клеток, что может быть механизмом деструкции слизистой оболочки и расширения зоны язвенного дефекта. При этом экспрессия р53 захватывает разные функциональные зоны системы ворсинка - крипта, снижая защитные свойства гемато-интестинального барьера и возможности репарации. В ранние сроки после эндоскопического гемостаза отмечено усиление апоптоза на фоне микроциркуляторных нарушений и ингибирования пролиферации. Через 1 - 2 сут в краевой зоне язвы отмечено усиление пролиферации на фоне выраженной нейтрофильной инфильтрации, интенсификации апоптоза и некроза энтероцитов. Індекс рубрикатора НБУВ: Р413.204.603.2-3
Шифр НБУВ: Ж23117 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
2. |
Барінов Е. Ф. Структурні детермінанти розвитку дилатаційної кардіоміопатії при експериментальному цукровому діабеті / Е. Ф. Барінов, О. М. Сулаєва, Н. М. Канана // Клініч. анатомія та операт. хірургія. - 2009. - 8, № 1. - С. 26-32. - Бібліогр.: 8 назв. - укp. Індекс рубрикатора НБУВ: Р415.160.23-29 + Р410.1-2
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж24159 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
3. |
Гістологія, цитологія та ембріологія : у 3 кн. Кн. 1. Цитологія і загальна ембріологія / ред.: Е. Ф. Барінов, Ю. Б. Чайковський. - К., 2010. - 216 c. - Бібліогр.: 14 назв. - укp.Розглянуто теоретичні засади цитології та загальної ембріології. Наведено інформацію про методи мікроскопії та гістологічну техніку, особливості організації, життєвий цикл і функціональну активність клітин, клітинний цикл, структурні основи реакції клітин на дію зовнішніх факторів. Увагу приділено питанням цитодіагностики, ембріогенезу птахів і плацентарних ссавців, особливостям ембріогенезу людини. Індекс рубрикатора НБУВ: Е0*55 я73 + Е0*333 я73
Рубрики:
Шифр НБУВ: В352780/1 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
4. |
Єльський В. М. Міофібробласти шкіри та слизової оболонки - від біології клітини до молекулярної регуляції репарації тканин: (огляд л-ри) / В. М. Єльський, Е. Ф. Барінов, О. М. Сулаєва, М. Е. Барінова // Журн. Акад. мед. наук України. - 2009. - 15, № 4. - С. 653-669. - Бібліогр.: 56 назв. - укp.Обговорено структуру, функціональні властивості й регуляцію процесів утворення, проліферації й диференціювання міофібробластів (МФБ). Їх джерелом можуть бути стовбурові стромальні клітини, перицити, ендотелій і спеціалізований епітелій органів та резидентні фібробласти. Наведено широкий спектр молекул, що продукуються МФБ, - компоненти позаклітинного матриксу, біологічно активні речовини і фактори росту. Постулюється, що МФБ відіграють роль не лише у розвитку грануляційної тканини, контракції рани й реепітелізації ранової поверхні, але й у формуванні мікрооточення для епітеліальних стовбурових клітин, регуляції проліферації та диференціювання епітеліоцитів, модуляції ангіогенезу і судинної проникності, пейсмеккерної активності. Припущено, що резидентні МФБ шкіри і слизових оболонок зберігають просторово-хронологічну програму морфогенезу тканин, шо забезпечує відновлення органоспецифічних структур після ушкодження. Індекс рубрикатора НБУВ: Е70*66*33
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж14793 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
5. |
Барінов Е. Ф. Молекулярні механізми порушення регуляції iNOS моноцитів у хворих при синдромі діабетичної стопи / Е. Ф. Барінов, О. М. Сулаєва, М. Е. Барінова // Клініч. хірургія. - 2010. - № 4. - С. 40-44. - Бібліогр.: 11 назв. - укp. Індекс рубрикатора НБУВ: Р415.160.23 + Р457.865.7
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж26838 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
6. |
Барінов Е. Ф. Роль АТ1 рецепторів у дисфункції тромбоцитів при гострому порушенні кровообігу / Е. Ф. Барінов, О. М. Сулаєва, О. А. Статінова, М. О. Кірєєва, О. Л. Максименко // Патологія. - 2011. - 8, № 2. - С. 118-120. - Бібліогр.: 9 назв. - укp. Індекс рубрикатора НБУВ: Р410.140.45 + Р627.703.1
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж24977 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
7. |
Барінов Е. Ф. Фактори захисту слизової оболонки шлунка та дванадцятипалої кишки : (огляд) / Е. Ф. Барінов, О. М. Сулаєва, П. Г. Кондратенко, Є. Є. Раденко, В. Ю. Делій // Сучас. гастроентерологія. - 2011. - № 6. - С. 116-123. - Бібліогр.: 34 назв. - укp.С целью анализа механизмов нарушения реализации защитной функции слизистой оболочки желудка и двенадцатиперстной кишки обсуждена структурная организация гастроинтестинального барьера. При рассмотрении химической составляющей слизисто-бикарбонатного барьера обсуждается роль муцинов и трефоиловых пептидов. Описаны молекулярные маркеры и свойства эпителиальных стволовых клеток гастродуоденальной зоны, механизмы секреции бикарбонатов и факторы, влияющие на секреторную функцию покровного эпителия и барьерные свойства при действии биологических и пептических факторов. Освещена субэпителиальная система защиты: описан клеточный состав собственной пластинки, свойства миофибробластов, механизмы ремоделирования матрикса с участием металлопротеиназ и реакций неспецифической и специфической иммунной защиты. Індекс рубрикатора НБУВ: Р413.2-5
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж23117 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
8. |
Барінова М. Е. Функціональна активність моноцитів і механізми внутрішньоклітинної регуляції індуцибельної NO-синтази в динаміці ранового процесу / М. Е. Барінова, В. М. Єльський, Е. Ф. Барінов, О. М. Сулаєва // Фізіол. журн. - 2011. - 57, № 1. - С. 36-44. - Бібліогр.: 24 назв. - укp. Індекс рубрикатора НБУВ: Р458.141
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж26810 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
9. |
Барінов Е. Ф. Функціональна активність та роль міофібробластів у реалізації компенсаторно-пристосувальних процесів у гастродуоденальній зоні: (огляд) / Е. Ф. Барінов, О. М. Сулаєва // Сучас. гастроентерологія. - 2011. - № 1. - С. 103-110. - Бібліогр.: 29 назв. - укp.Представлен анализ особенностей строения и регуляции гастроинтестинальных миофибробластов, их роли в морфогенезе и заживлении язвенных дефектов стенки гастродуоденальной зоны (ГДЗ). Обсуждены морфология, маркеры, источники и стимуляторы формирования миофибробластов при повреждении. Приведена характеристика резидентных интерстициальных и субэпителиальных миофибробластов. Интерстициальные миофибробласты являются пейсмейкерами для гладких миоцитов и модулируют нейротрансмиссию, регулируя моторику ГДЗ. Субэпителиальные миофибробласты за счет участия в формировании микрониши для эпителиальных стволовых клеток, регуляции кинетики покровного эпителия, ангиогенеза, сосудистой проницаемости, транспортных процессов и иммунного ответа могут играть критическую роль в репарации эрозий и язв ГДЗ. Індекс рубрикатора НБУВ: Р413.2
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж23117 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
10. |
Барінов Е. Ф. Гістологія, цитологія та ембріологія : навч. підруч. для студ. ВНЗ IV рівня акредитації : у 3 кн. Кн. 3, ч. 2. Спеціальна гістологія та ембріологія внутрішніх органів / Е. Ф. Барінов, Ю. Б. Чайковський, О. М. Сулаєва, О. Г. Ніколенко, В. Ю. Делій; ред.: Е. Ф. Барінов, Ю. Б. Чайковський. - К., 2013. - 471 c. - укp.Висвітлено основні поняття гістології травної, дихальної, сечової систем і шкіри, такі як "слинні залози", "шлунок", "печінка", "легені", "тонка" та "товста кишка", "сечова система", "ендокринний апарат", "нирки" тощо. Подано інформацію про чоловічу статеву систему, сім'яники, зовнішні чоловічі статеві органи, а також жіночу статеву систему, яєчники й овогенез. Розкрито особливості жіночої статевої системи під час вагітності та пологів. Викладено структурні основи репродуктивної функції. Індекс рубрикатора НБУВ: Е60*69 я73
Рубрики:
Шифр НБУВ: В354207/3, ч.2 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
11. |
Барінов Е. Ф. Архітектоніка інтерцитокінових взаємозв'язків при лікуванні глибоких опіків шкіри / Е. Ф. Барінов, О. Е. Барінов // Буков. мед. вісн.. - 2003. - 7, № 1. - С. 118-123. - Бібліогр.: 12 назв. - укp. Індекс рубрикатора НБУВ: Р458.154.1-52
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж15712 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
12. |
Барінов Е. Ф. Роль метаболітів арахідонової кислоти в патогенезі нефропатії після термічної травми шкіри / Е. Ф. Барінов, М. М. Лам // Буков. мед. вісн.. - 2005. - 9, № 4. - С. 77-80. - Бібліогр.: 17 назв. - укp.У 50-ти тварин з гіпореактивністю ФАТ-рецепторів тромбоцитів під наркозом змодельовано термічну травму шкіри TBSA 20 - 25 %. Розшифровано патогенетичні механізми нефропатії, зумовлених індивідуальними особливостями внутрішньоклітинного метаболізму арахідонової кислоти (АДК). Установлено, що через 6 міс. після термічної травми у тварин з високою потужністю ліпоксигеназного окиснення АДК, зберігалася нефропатія, яка характеризувалася порушенням мікроциркуляції нирки, дистрофічними та некротичними процесами в канальцях суперфіційних, кортикальних та юкстамедулярних нефронів. Індекс рубрикатора НБУВ: Р414-29 + Р458.154.1-29
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж15712 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
13. |
Барінов Е. Ф. Обгрунтування й ефективність застосування НСПЗП у віддалений термін постопікової нефропатії / Е. Ф. Барінов, М. М. Лам // Галиц. лікар. вісн.. - 2005. - 12, № 3. - С. 12-14. - Бібліогр.: 6 назв. - укp.На моделі термічної травми шкіри у 42-х щурів з високою резервною потужністю циклооксигенази моноцитів для корекції ренальних дисфункцій використовували диклофенак натрію. Через 1 міс. після корекції виявили відновлення структурного гомеостазу в нефронах, гальмування активності запального процесу в стромі органа, що дозволяє конкретизувати шляхи профілактики ренальних дисфункцій після важкої термічної травми шкіри. Індекс рубрикатора НБУВ: Р458.154.1-29 + Р414-29
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж69358 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
14. |
Барінов Е. Ф. Зміна структури волосяних фолікулів у щурів за умов експериментального цукрового діабету / Е. Ф. Барінов, Н. В. Образцова, І. П. Кліщенко // Галиц. лікар. вісн.. - 2010. - 17, № 2. - С. 22-24. - Бібліогр.: 8 назв. - укp.При цукровому діабеті (ЦД) спостерігається порушення ремоделювання шкіри, одним з найважливіших компонентів якої багато інервований та васкуляризований волосяний фолікул (ВФ). У зв'язку з високою динамічністю механізмів і циклічністю процесів цей "міні-орган" представляє цікаву модель для досліджень. З метою аналізу структурних змін ВФ за умов ЦД проведено дослідження шкіри 25 щурів через 3 місяці після моделювання алоксанового діабету. Морфометричний аналіз проводили з використанням програмного забезпечення ImageTool 3.0. з оцінкою питомої щільності ВФ в зовнішньому і глибокому шарах дерми, діаметра стрижня волосся, що формується; товщини його внутрішньої та зовнішньої кореневої піхви (ВКП та ЗКП). Визначено, що на пізніх термінах ЦД в шкірі збільшується кількість ВФ у фазі регресії (80 %). У фолікулах, що знаходяться у фазі росту, відзначена гетерогенність діаметра волосся, що формується, та товщини ЗКП. Це супроводжувалося порушенням кератинізації клітин кіркової речовини волосся та ВКП, дистрофічними змінами і апоптозом клітин у ЗКП. Зміни морфогенезу ВФ пов'язані зі зміною волосяної сумки (порушення мікроциркуляції, набряк), розвитком локальних інфільтратів в глибоких шарах дерми. Оцінка стану похідних шкіри дозволить деталізувати механізми порушення репарації шкіри за умов ЦД. Індекс рубрикатора НБУВ: Р415.160.23-29
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж69358 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
15. |
Барінов Е. Ф. Вплив екзогенного фосфокреатину на перебіг експериментальної контузійної травми рогівки / Е. Ф. Барінов, К. Е. Голубов, О. М. Сулаева // Офтальмол. журн.. - 2013. - № 4. - С. 56-60. - укp.Проведено експериментальне дослідження на 25-ти кролях (50 очей), у яких моделювали стандартну монокулярну пряму контузійну травму очного яблука. Результати морфологічного дослідження рогівки ока дозволили конкретизувати патоморфологічні зміни структур рогівки протягом 14-ти діб після травми. Показано, що введення екзогенного фосфокреатину (Неотон) у ранні терміни після контузійної травми забезпечує зниження ушкодження епітелію й ендотелію рогівки та обмежує набряк і дистрофічні процеси в стромі рогівки, ймовірно, внаслідок відновлення енергобалансу в клітинах структури ока. Проведено экспериментальное исследование на 25-ти кроликах (50 глаз), у которых моделировали стандартную монокулярную прямую контузионную травму глазного яблока. Результаты морфологического исследования роговицы глаза позволили конкретизировать патоморфологические изменения структур роговицы в течение 14-ти суток после травмы. Продемонстрировано, что введение экзогенного фосфокреатина (Неотон) в ранние сроки после контузионной травмы обеспечивает снижение повреждения эпителия и эндотелия роговицы и ограничивает отек и дистрофические процессы в строме роговицы, вероятно, вследствие восстановления энергобаланса в клетках структуры глаза. Індекс рубрикатора НБУВ: Р675.834-3
Рубрики:
Шифр НБУВ: Ж22499 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
| | | | |
16. |
Барінов Е. Ф. Патоморфоз структур судинної оболонки ока за умов контузійної травми очного яблука в експерименті / Е. Ф. Барінов, К. Е. Голубов, О. М. Сулаева // Офтальмол. журн.. - 2013. - № 5. - С. 73-77. - укp.Найуразливішими структурами до дії патогенетичних чинників контузійної травми в процесі експериментального дослідження виявлено: пігментний епітелій райдужки, непігментний епітелій циліарних відростків і фібробластоподібні клітини трабекулярної мережі. Наиболее уязвимыми структурами к действию патогенетических факторов контузионной травмы в процессе экспериментального исследования выявлены: пигментный эпителий радужки, непигментный эпителий цилиарных отростков и фибробластоподобные клетки трабекулярной сети. Індекс рубрикатора НБУВ: Р675.808.1-29
Шифр НБУВ: Ж22499 Пошук видання у каталогах НБУВ
|
|
|