![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Віртуальна довідка ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Тематичний інтернет-навігатор ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Наукова електронна бібліотека ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Автореферати дисертацій ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Реферативна база даних ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Книжкові видання та компакт-диски ![](/irbis64r_81/images/db_navy.gif) Журнали та продовжувані видання
![Mozilla Firefox](../../ico/mf.png) |
Для швидкої роботи та реалізації всіх функціональних можливостей пошукової системи використовуйте браузер "Mozilla Firefox" |
|
|
Формат представлення знайдених документів: | повний | стислий |
Пошуковий запит: (<.>U=Ю812.45$<.>) |
Загальна кількість знайдених документів : 33
Представлено документи з 1 до 20
|
| |
| | | | |
1. |
Клименко В.Б. Ігрові структури в музиці: естетика, типологія, художня практика: Автореф. дис... канд. мистецтвознав.: 17.00.03 / В.Б. Клименко ; Нац. муз. акад. України ім. П.І.Чайковського. — К., 1999. — 16 с. — укp.Дисертацію присвячено розробці теоретичних положень ігрових структур в музиці на основі екстраполяції загальних ігрових принципів в галузі музичної творчості. Досліджено етапи формування європейських концепцій гри. На основі положень філософсько-естетичних ігрових теорій визначено сучасне розуміння гри як універсалії. Розкрито за множинністю зовнішніх ігрових модифікацій наявність спільних ігрових принципів. На основі іманентних ігрових закономірностей вичленовано можливі варіанти структури гри. Теоретично розроблено і введено поняття "ігрової структури в музиці"; запропоновано типологізацію ігрових структур за принципами взаємодії їх складових елементів: ігрова структура "змагання" (принцип змагання), ігрова структура "мозаїки" (принцип комбінаторики), ігрова структура "містифікації" (принцип амбівалентності). Розроблену методику аналізу за допомогою ігрових структур апробовано на матеріалі фортепіанного циклу "П'ять пальців" та "Гімну" з "Серенади in A" І.Стравинського; Сонати для скрипки і фортепіано G-dur, Концерту для фортепіано з оркестром G-dur М.Равеля; Концерту N2 для скрипки з оркестром М.Скорика. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Щ310.71 + Ю812.453.1
Рубрики:
|
| | | | |
2. |
Катрич О.Т. Індивідуальний стиль музиканта-виконавця (теоретичні та естетичні аспекти): Автореф. дис... канд. мистецтвознав.: 17.00.03 / О.Т. Катрич ; Нац. муз. акад. України ім. П.І.Чайковського. — К., 2000. — 17 с. — укp.На основі осмислення діалектичних, онтологічних, естетичних та музично-функціональних аспектів індивідуального стилю музиканта-виконавця систематизовано поняттєво-категорійний апарат музично-виконавського стилетворення. Розроблено методику дослідження індивідуального стилю музиканта-виконавця. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Щ310.712 + Ю812.453.1 Шифр НБУВ: РА310324 Пошук видання у каталогах НБУВ
Рубрики:
|
| | | | |
3. |
Жукова Н.А. Інтерпретація як компонент музичної творчості: естетичний аспект: Автореф. дис... канд. філософ. наук: 09.00.08 / Н.А. Жукова ; Київ. нац. ун-т ім. Т.Шевченка. — К., 2003. — 14 с. — укp.Досліджено поняття "інтерпретація", реконструйовано його внутрішню структуру (художню (музичну) та інтерпретацію реципієнта)). Розглянуто виконавське мистецтво як естетичну проблему та проаналізовано асоціацію, контраст, колаж, діалог, емпатію, катарсис як засоби створення та сприймання музичного образу, а також виявлено сфери функціонального прояву художньої інтерпретації. Виявлено значення підготовленості, "відкритості" слухача для спільної з автором і виконавцем творчої роботи - сприймання музичного образу. Виокремлено західноєвропейську музику XVIII - XX ст. ст. як особливий досвід опанування інтерпретаційною культурою, а також проблеми інтерпретації в історичній динаміці української музичної культури. Досліджено аспект творчої взаємодії "композитор - виконавець" у XX ст., оцінено конкретні твори сучасних композиторів і виконавців. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ю812.453.1 + Щ310.712 + Шифр НБУВ: РА323681
Рубрики:
|
| | | | |
4. |
Полтавцева О.М. Антропологія музичної тілесності: Автореф. дис... канд. філософ. наук: 09.00.04 / О.М. Полтавцева ; Харк. нац. ун-т ім. В.Н.Каразіна. — Х., 2005. — 19 с. — укp.Показано доцільність застосування до музики сучасної феноменологічної інтерпретації тіла як не протипокладеного душі/духу, що полягає у можливості легітимізації тілесної компоненти у філософії музичної культури. Запропоновано тезу про античну предуготовленість людського тіла до мистецтва, яка є необхідною передумовою існування мистецтва взагалі та музики зокрема. Виявлено, що "потяг" до "замовчування" тіла в музиці зумовлений онтологічною розбіжністю між раціональним і чуттєвим, духовним і тілесним, іманентною всій європейській метафізичній традиції, і позначився на концептуальному баченні музики. Проаналізовано філософські тексти про музику Шеллінга та піфагорійців, Гегеля та Шопенгауера, Аристотеля, Платона та Канта та показано наявність стійких опозицій "душа/дух - тіло", "раціональне - чуттєве", "розумне задоволення - фізична насолода", де слабкий термін піддавався систематичному витісненню. Розкрито тенденції позитивної інтерпретації тілесного аспекту музичної реальності в текстах С.К'єркегора, Ф.Ніцше, Т.Адорно, що вказує на деструкцію опозиційних структур і дозволяє розглядати філософські передумови "музичної тілесності". Висвітлено генеалогічний зв'язок між тілесним досвідом освоєння світу й "антропоморфними" властивостями музичної мови. Запропоновано положення про темпоральну естетизацію слухацької тілесності у процесі музичного сприйняття, а також ідею про те, що в музичному творі містяться метазвукові перцептивно-афективні структури, які означують "позамузичні" смисли музичного дискурсу (наведено "робоче" визначення музичного перцепту й афекту), - в чому набули розвитку ідея Р.Інгардена про іманентність "емоційних якостей" музичного твору, а також ідеї Ж.Дельоза і Ф.Гватарі про "перцепт і афект" як "Форми думки" мистецтва. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ю212.26 + Ю812.453.1 + Шифр НБУВ: РА337934
Рубрики:
|
| | | | |
5. |
Шубович С.О. Архітектурна композиція в світлі міфопоетики: Автореф. дис... д-ра архіт: 18.00.01 / С.О. Шубович ; Харк. держ. техн. ун-т буд-ва та архіт. — Х., 1999. — 34 с. — укp.Архітектурну композицію розглянуто крізь призму архетипів людини, найбільш ясно відбитих у міфології та міфопоетиці. Відповідно, розкрито їхню роль в художній творчості і в творчості архетектурній як синтезуючі різні види мистецтва. Просторова основа архітектурної композиції співвіднесена з просторовою моделлю світу, з міфологічним універсумом, що дозволило розкрити нові грані в естетичній цілісності архітектури. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Щ110.5 + Щ110.17 + Щ113(0) + Ю812.451.1 + Ш200.045
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
6. |
Шубович Архітектурна композиція в світлі міфопоетики: Автореф. дис... д-ра архітектури: 18.00.01 / Світлана Олександрівна Шубович ; Харківський держ. технічний ун-т будівництва та архітектури. — Х., 1999. — 34 с. — укp. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Щ110.5 + Щ110.17 + Щ113(0) + Ю812.451.1 + Ш200.045 Шифр НБУВ: РА306508
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
7. |
Назаренко Н.В. Буденно-музична свідомість як предмет філософсько-естетичного аналізу: Автореф. дис... канд. філософ. наук: 09.00.08 / Н.В. Назаренко ; Східноукр. нац. ун-т ім. В.Даля. — Луганськ, 2006. — 16 с. — укp.Розглянуто проблему формування буденно-музичної свідомості як соціокультурного феномену, який має естетичні характеристики та функціонує як самостійна сфера буття-у-світі. Досліджено діалектику генезису, розкрито сутність й особливості функціонування буденно-музичної свідомості. Проаналізовано стан сучасної соціокультури, для характеристики якого у науковий обіг введено поняття "пост-культура". З'ясовано, що буденно-музична свідомість за умов пост-культури набуває значення своєрідного простору інобуття естетичного. Здійснено дослідження буденно-музичної свідомості як специфічної знакової спільності, яка має інтонаційну природу. Виявлено, що у процесі формування буденно-музичної свідомості має місце процес символізації, який не досягає рівня символу. Розглянуто часову проблематику буденно-музичної свідомості. З'ясовано, що буденно-музична свідомість є сферою реалізації "досвіду темпоральності", що відтворюється у культурі та є основою музичної комунікації за умов розвитку соціокультури та її специфічної посткультурної стадії. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ю812.453.1 + Ю945.443 + Щ313(0)6-2 + Шифр НБУВ: РА345713
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
8. |
Алфьорова З.І. Візуальне мистецтво кінця ХХ - початку XXI ст.: автореф. дис... д-ра мистецтвознав.: 26.00.01 / З.І. Алфьорова ; Харк. держ. акад. культури. — Х., 2008. — 40 с. — укp.Проведено комплексне дослідження культурологічних і мистецтвознавчих аспектів становлення візуального мистецтва кінця XX - початку XXI ст. Розкрито сутність основних смислогенеруючих категорій - діяльності, комунікації, візуальності. Розглянуто проблеми морфогенезу сфери візуального та візуального мистецтва, зокрема, як динамічного цілісного явища кінця XX - початку XXI ст., розвиток якого підтверджує ідеї самоорганізації, поліонтологічності структурування систем у "нестабільному середовищі". Доведено, що кардинальні зміни у формогенезисі (гібридизації та концептуалізації візуальної форми) спричинили виникнення явищ "розсіювання" та формування інтегративного "візуального мислення", що ввібрало в себе акціонізм, проектний тип мислення, а також неканонічне пластичне мислення та нові технічні типи та підтипи (фотографічне, кінематографічне, телевізійне та відеомислення). Уперше в мистецтвознавстві візуальне мистецтво розглянуто як новий формат морфологічної структури сфери візуального, в якому реалізується весь "тезаурус бачення" (способи бачення), породжений візуальною культурою. З'ясовано, що використання такого "тезауруса бачення" дозволяє виокремлювати з культури повсякденності ті ресурси, без яких поповнення колосального "візуального архіву" людства неможливе. Доведено, що якісно новими умовами існування сучасного візуального мистецтва є ситуативність і втіленість. Зроблено висновок, що ситуативність на рівні припису означає реалізацію конкретних стратегій художнього "Я-проектування", а втіленість дозволяє сучасному художникові використовувати безліч форм репрезентації власних досягнень. Величезну кількість комбінацій цих візуальних форм розглянуто як версії художнього проекту. Виявлено, що візуальне мистецтво переборює ситуацію "розсіювання" і хаосу в постмодернізмі, а на наступному етапі свого розвитку починає "вибудовувати" "горизонтальні" лінії у морфогенезі, що дозволяє всій морфологічній моделі сфери візуального набути стійкості. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Щ03(0)63 + Ю812.451.0 + Ю945.42 + Шифр НБУВ: РА359564
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
9. |
Заварзін О.О. Геометрія і семіотика естетичної інформативності предметного середовища: Автореф. дис... канд. техн. наук: 05.01.03 / О.О. Заварзін ; Київ. нац. ун-т буд-ва і архіт. — К., 2000. — 20 с. — укp.Розглянуто питання естетики формоутворення предметного середовища життєдіяльності людини. Розвинуто напрямок геометричного моделювання естетичного формоутворення на інформаційному рівні. Досліджено взаємозв'язок між геометрією і семіотикою естетичної інформативності форм об'єктів будівельного мистецтва, що збагатило засоби моделювання в дизайні архітектурного середовища. Наведено алгоритми моделювання естетично інформативних повідомлень в аналітичній формі. Їх достовірність обгрунтовано теоретично і підтверджено практично. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ю814.2 + Ю812.451.1 Шифр НБУВ: РА310476 Пошук видання у каталогах НБУВ
Рубрики:
|
| | | | |
10. |
Спичак О. Е. Естетика метафоричного простору в українській поетиці: автореф. дис. ... канд. філософ. наук : 09.00.08 / О. Е. Спичак ; Східноукр. нац. ун-т ім. В. Даля. — Луганськ, 2011. — 19 с. — укp.Досліджено онтологічну сутність метафоричного простору (МП) як основного конструкта життєдіяльності української поетики. Розглянуто феномен матафоричності в естетичному полі мовної комунікації української поетики, виявлено діалектичну взаємодію даної комунікації та МП як цілісного розвитку поетичного буття. Визначено особливості МП через естетичні характеристики української поетики. Установлено, що естетичні поняття "прекрасне" та "піднесене" виконують роль аксіологічного критерію у визначенні достовірності та художньості метафори, сприяючи цілісності та гармонійності розвитку поетичного мистецтва. Доведено, що художня інтенція метафори формує гіпер- або гіпометафоричність художнього ладу. З'ясовано, що постмодерністська естетика спотворює ціннісний лад метафоричного простору української поетики, надає їй деконструктивного характеру й об'єктивно переводить метафору в антиметафору. Окреслено специфіку метафоричних світів української культури шляхом дослідження естетичного простору метафори як можливості формування цілісності мистецтва. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ш401.171.11 + Ш5(4УКР)-357 + Ю812.452.1 Шифр НБУВ: РА383385 Пошук видання у каталогах НБУВ
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
11. |
Балакірова С.Ю. Естетика музичного постмодернізму (на матеріалі творчості К.Штокгаузена та М.Кагеля): Автореф. дис... канд. філос. наук: 09.00.08 / С.Ю. Балакірова ; Київ. нац. ун-т ім. Т.Шевченка. — К., 2002. — 19 с. — укp.Визначено роль музичної естетики як важливого компонента у формуванні постмодерністської теорії Тексту. Досліджено, що естетика музичного постмодернізму (ЕМП) створює концепцію музичного твору як тексту та потребує застосування певних методологічних принципів, а саме методів текстового аналізу Р.Барта, М.Фуко та деконструкції Ж.Дерріда. Доведено, що колажність репрезентує постмодерністську ідею інтертекстуальності, відбиває постмодерністське прагнення до естетизації дійсності (концепція світового концерту К.Штокгаузена, явища конкретної музики М.Кагеля, К.Штокгаузена). Визначено, що ЕМП втілює принципи онтологічної концепції мистецтва пізнього М.Гайдеггера, яким обгрунтовано необхідність аналізу мистецтва в аспекті істини буття, а художнього твору - у контексті здійснення істини. Розглянуто концепцію іронії М.Кагеля у контексті теорії іронії Р.Рорті, Ж.Дерріда, Ф.Джеймсона, Ч.Дженкса. Висвітлено зв'язки між естетичними принципами постмодернізму та східними теоріями мистецтва у контексті діалогу Захід - Схід. Розкрито специфіку часопростору у постмодерністських творах відкритих форм. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ю812.283.6 + Ю812.453.1 + Щ313(4НІМ)6 + Шифр НБУВ: РА321956
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
12. |
Мороз Я.С. Естетика українського іконопису XIV - XV ст.: Автореф. дис... канд. філософ. наук: 09.00.08 / Я.С. Мороз ; Ін-т філос. ім. Г.С.Сковороди НАН України. — К., 2005. — 22 с. — укp.Досліджено естетичний аспект українського іконопису XIV - XV ст. Проаналізовано естетичні категорії прекрасного та піднесеного, хронотопу, образу, символу, канону, світла, літургійної естетики, які становили світоглядно-естетичні засади ікони. З використанням цих категорій розглянуто стилістику палеологівського ренесансу та його української транскрипції, висвітленої на прикладі пам'яток українського іконопису XIV - XV ст. Зазначено, що українська ікона відображала духовні пошуки середньовіччя, у ній втілювалися актуальні ідеї палеологівської доби, її філософсько-естетичні концепції. Виявлено вплив духовно-естетичних пошуків на формування іконографічних принципів іконопису, зокрема ранньопалеологівської естетики та естетики ісихазму. На підставі аналізу творів українського середньовічного мистецтва визначено взаємозв'язок між естетичними концепціями та іконографічними системами, формотвірні філософсько-естетичні концепції та особливості середньовічного світогляду, а також стилістичні відмінності між українським і візантійським іконописним мистецтвом періоду XIV - XV ст. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ю812.451.4 + Щ146.563(4УКР)4 + Шифр НБУВ: РА338314
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
13. |
Воронова Н. С. Естетико-антропологічні виміри музики в контексті європейської філософсько-естетичної думки: автореф. дис. ... канд. філософ. наук : 09.00.08 / Н. С. Воронова ; Східноукр. нац. ун-т ім. В. Даля. — Луганськ, 2010. — 16 с. — укp.Досліджено філософсько-методологічні основи розуміння музики. Визначено основні етапи формування музичного мистецтва відповідно до культурно-історичного розвитку. Показано, що основою взаємодії музичного мистецтва та людини є емоція. Розглянуто питання поліфункціональності музики та визначено сенс естетичного як єдино сутнісного в природі та функціях музичного мистецтва. Встановлено місце натхнення в процесі музичного творення, проаналізовано зміст, форму, смисл музичного твору як проблеми антропології музики. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ю812.453.1 + Ю8 г(4)5/6 Шифр НБУВ: РА374490 Пошук видання у каталогах НБУВ
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
14. |
Владимирова Н.В. Естетико-художні засади реформаторів західноєвропейського театру межі ХІХ - ХХ століть (Е.Г.Крег, Г.Фукс, А.Аппіа): автореф. дис... д-ра мистецтвознав.: 26.00.01 / Н.В. Владимирова ; Нац. муз. акад. України ім. П.І.Чайковського. — К., 2009. — 31 с. — укp.Досліджено творчість провідних представників західноєвропейської культури кінця XIX - початку XX ст. Е. Г. Крега, Г. Фукса, А. Аппіа. Доведено, що філософсько-мистецтвознавчі ідеї даного періоду були стимулом для формування творчої особистості. Встановлено вплив філософських ідей Ф. Ніцше, естетико-художніх засад прерафаелітів і естетико-мистецтвознавчих складових філософії А. Бергсона на західноєвропейську театральну культуру того часу. Зауважено, що аналіз естетико-художніх засад Е. Крега, Г. Фукса, А. Аппіа підкреслює потужність взаємозв'язку між теорією та практикою мистецтва та уточнює важливість міжвидових зв'язків у площині театральної культури, а також сприяє осмисленню процесу інтеграції українського театру у західноєвропейський культурний простір. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Щ333(4)61-8 + Ю812.453.3 + Шифр НБУВ: РА367358
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
15. |
Пруденко Я.Д. Естетична природа постмодерністського "німого кіно": автореф. дис... канд. філософ. наук: 09.00.08 / Я.Д. Пруденко ; Київ. нац. ун-т ім. Т.Шевченка. — К., 2008. — 16 с. — укp.Здійснено естетичне дослідження постмодерністського "німого кіно" як явища культури другої половини XX - XXI ст. у динаміці його появи, становлення та сучасного розвитку. Проаналізовано загальні естетичні інтенції постмоденізму з характерним для нього розвінчанням влади мовлення. Розглянуто зв'язок постмодерністської категорії "мовчання" з трансформаціями у почуттєвості людини сучасної доби. Доведено доцільність її застосування у дослідженні естетичної природи постмодерністського "німого кіно". Вивчено художню специфіку сучасної моделі невербального кіномистецтва та виділено його виражальні складові: руйнування та викорінення вербаліки, компенсаційне зростання візуальної виразності, а також іронію та цитатність - складові, що забезпечують постмодерністську інтертекстуальність. Проаналізовано естетичний потенціал українського поетичного кіномистецтва, його нон-вербальну естетичну домінанту. Розглянуто перспективи розвитку постмодерністського "німого кіно". Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ю812.283.5 + Ю812.453.7 + Щ373(0)5 + Щ370.77 + Шифр НБУВ: РА361037
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
16. |
Сабат Г.П. Казки Івана Франка як естетико-поетикальна система: автореф. дис... д-ра філол. наук: 10.01.06; 10.01.01 / Г.П. Сабат ; Київ. Нац. ун-т ім. Т.Шевченка. — К., 2009. — 40 с. — укp.Вивчено синкретизм творчих методів (реалізму, натуралізму, романтизму, неоромантизму, сюрреалізму, символізму, експресіонізму, імпресіонізму) у казковій лабораторії письменника, що до цього часу не були предметом спеціального дослідження. Проаналізовано поетикальні особливості казкового стилю, репрезентовано таксономію казок І. Франка за різними фокальними параметрами. Вперше вивчено художньо-пластичну роль хронотопу у Франковій казкотворчості, його місце в структурі творів. Вплив фольклорної казки на формування естетичної свідомості І. Франка проаналізовано на структурному та семантичному рівнях. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ш5(4УКР)5-4 Франко І.Я.534 + Ю812.452.1 + Шифр НБУВ: РА364635
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
17. |
Рибалко С.Б. Культурно-естетичні універсалії класичної Японії та їх відбиття в образотворчому мистецтві доби Токугава (живопис, графіка): Автореф. дис... канд. мистецтвознав.: 17.00.01 / С.Б. Рибалко ; Харк. держ. Акад. культури. — Х., 2001. — 20 с. — укp.Розглянуто основний комплекс ідей, що формувався під впливом синтоїстських вірувань, буддизму, даосизму, конфуціанства і суттєво вплинув на формування культурних і естетичних стереотипів японців. Визначено генетичний зв'язок сюжетно-тематичного репертуару доби Токугава з класичною поетичною творчістю. Проаналізовано вплив писемності на формування художньої культури. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Щ103(5Япо)4 + Ю812.451.4 Шифр НБУВ: РА315589 Пошук видання у каталогах НБУВ
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
18. |
Рудик Г.Б. Культурологічно-естетичні параметри українського нефігуративного живопису (90-ті роки ХХ століття): Автореф. дис... канд. філос. наук: 17.00.01 / Г.Б. Рудик ; Держ. акад. керів. кадрів культури і мистец. — К., 2001. — 20 с. — укp.Розглянуто нефігурований живопис України 1990-х рр. у контексті естетико-культурної традиції абстракціонізму та філософсько-теоретичного дискурсу сучасного мистецтва. Досліджено світоглядно-естетичні програми п'ятнадцяти художників-нефігуративістів. Визначено ключові культорологічні та естетичні параметри українського нефігуративу 1990-х рр. у світлі системного уявлення про теоретичну традицію абстракціонізму. Здійснено порівняльно-культурологічний аналіз даного явища з феноменом американського експресіонізму. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ю812.451.4 + Щ143 (4Укр)64-239 Шифр НБУВ: РА316118 Пошук видання у каталогах НБУВ
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
19. |
Шатова І.М. М.Кузмін та російський емоціоналізм 1920-х років (проблема подолання кризи мистецтва): Автореф. дис... канд. філол. наук: 10.01.02 / І.М. Шатова ; Тавр. нац. ун-т ім. В.І.Вернадського. — Сімф., 2000. — 20 с. — укp.Розглянуто відображення в творчості М.Кузміна та російських емоціоналістів тих сучасних ідей, поглядів, які становлять філософсько-естетичну концепцію М.О.Бердяєва "кризи мистецтва". Досліджено можливість вирішення емоціоналістами проблеми подолання кризи мистецтва. На матеріалі художньої та критичної творчості Кузміна й емоціоналістів, їх теоретичних робіт періоду емоціоналізму (1922 - 1925 рр.) і попередніх років, розглянуто естетичну платформу емоціоналізму, яка протистоїть автоматизованому життю та механізованому, бездушному, формальному мистецтву (футуризму, кубізму тощо), що призвело до кризи класичної естетики. Кузмін та емоціоналісти не тільки оголосили "похід проти формалістики", але протиставили їй свою "азбуку мистецтва", сформулювали основні положення художньої ідеології, підтверджені їх творчістю, перерахували основні та вічні атрибути справжнього мистецтва. Крім цього, своїми художніми шуканнями та положеннями емоціоналізму Кузьмін та емоціоналісти окреслили вихід із духовного тупика мистецтва "старого Заходу", указали на хвилю нового мистецтва, поширену в Росії, Німеччині, Америці, визначили його основну характеристику (прагнення до "високої елементарності") та дали йому ім'я - емоціоналізм. Внаслідок проведеного дослідження кардинально переглянуто погляд на російський емоціоналізм як на явище, що не сфрмувалося, випадкове, незначне, позбавлене цілісності, яке відображає естетичні погляди одного тільки його лідера - М.Кузміна та безперспективне для наступних етапів історії літератури. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ш5(4РОС)6-328.88 + Ш5(4РОС)6-4 Кузмін М.О.42 + Ю812.283 + Ю812.452.1 Шифр НБУВ: РА312218 Пошук видання у каталогах НБУВ
Рубрики:
Географічні рубрики:
|
| | | | |
20. |
Стоян С.П. Міфологічна традиція в літературній творчості ХХ століття: Автореф. дис... канд. філос. наук: 09.00.08 / С.П. Стоян ; Київ. нац. ун-т ім. Т.Шевченка. — К., 2002. — 18 с. — укp.Визначено, що міфологізм - це інструмент художньої організації матеріалу та засіб виразу певних національно-культурних моделей буття. Ідейними засадами створення неоміфологічного напрямку виступили слідуючи положення: "філософія життя", інтуїтивізм, психоаналіз, структуралізм, ритуалізм, функціоналізм. Розширено практику використання міфологічної тематики в літературі. Створено новаторську форму побудови сучасного літературного твору. Доведено, що звернення сучасних митців до психоаналізу та "глибинної" психології приводить до формування характерних рис психологізму, відсутніх в міфології. В процесі моделювання неоміфологічного твору досліджено феномен містицизму. Аргументовано, що "відродження" міфу в літературній творчості ХХ ст. сприяло формуванню нової посткласичної естетики. Скачати повний текст
Індекс рубрикатора НБУВ: Ю812.452.1 + Ю225.5 + Ш400.191 Шифр НБУВ: РА321282
Рубрики:
| | |
|
|